ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

04.03.2026 м.Дніпро Справа № 904/2765/25

Суддя Центрального апеляційного господарського суду Джепа Ю.А., розглянувши в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду матеріали

апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІ СТОУН ПЛЕНТ"

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2026 у справі №904/2765/25 (суддя Золотарьова Я.С.), повний текст ухвали складено 02.03.2026

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОСТАЧ-М", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІ СТОУН ПЛЕНТ", м. Дніпро

про стягнення авансового платежу та штрафних санкцій

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2026 у справі №904/2765/25 скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІ СТОУН ПЛЕНТ" про скасування постанови Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича від 12.01.2026 по ВП № 79891392 про розшук майна Боржника та від 12.01.2026 по ВП № 79891392 про арешт майна Боржника - залишено без задоволення.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням до Центрального апеляційного господарського суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮНІ СТОУН ПЛЕНТ" з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області у справі №904/2765/25 від 18.02.2026 скасувати у повному обсязі. Винести нову ухвалу, якою скасувати постанову від 12.01.2026 по ВП № 79891392, видану Приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем про арешт майна Боржника (транспортні засоби) та постанову від 12.01.2026 по ВП № 79891392, видану Приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем про арешт майна Боржника (транспортні засоби). Також до апеляційної скарги долучено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2026 у справі № 904/2765/25.

Згідно з Витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2026 апеляційна скарга передана для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Джепа Ю.А. (суддя-доповідач), судді: Фещенко Ю.В., Соп`яненко О.Ю.

Заявлене скаржником клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги мотивоване тим, що боржник фактично не здійснює господарську діяльність та не отримує доходу, у зв`язку з чим перебуває у вкрай скрутному фінансовому становищі та не має можливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги. Заявник посилається на частину 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає право суду з урахуванням майнового стану сторони відстрочити сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.01.2026 по справі №925/1293/19 наголосила, що висновок судів про неможливість застосування статті 8 Закону № 3674-VI до юридичних осіб без додаткового аналізу обставин конкретної справи - за висновками ЄСПЛ - не відповідає вимогам Конвенції, оскільки пропорційність обмеження доступу до суду має оцінюватися індивідуально з урахуванням фактичної можливості сплатити збір та наслідків відмови у такому доступі для права на судовий захист.

Характер порушення, встановленого ЄСПЛ у справі "Король та інші проти України" від 09.10.2025 (CASE OF KOROL AND OTHERS v. UKRAINE; заява № 82560/17 та 6 інших заяв), в частині заяви № 36465/21(обмеження доступу до суду через непосильний судовий збір без оцінки майнового стану юридичної особи), ставить під сумнів результат національного провадження в частині повернення позовної заяви.

Таким чином, аналіз вище наведених положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення (за умов, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір") або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення сторони від сплати такого.

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження підстав для звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Необхідно зазначити, що звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд (за наявності передбачених законом умов) звільнити особу від сплати судового збору, відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір.

Отже, суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від сплати судового збору з урахуванням вимог, передбачених законодавством, та з урахуванням майнового стану скаржника, який оцінюється судом на підставі наданих доказів.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок розглянути заявлені сторонами клопотання та з врахуванням кожного окремого випадку навести мотиви щодо їх задоволення чи відмови у їх задоволенні відповідно до норм чинного законодавства.

Як вже зазначалось, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 20.02.2020 у справі № 420/1582/19, від 17.09.2020 у справі №460/3138/19 тощо).

Питання перевірки реальної спроможності заявника сплатити судовий збір набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/ відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд (постанови від 21.10.2022 у справі №905/1059/21, від 30.11.2022 у справі № 905/1060/21, від 02.02.2023 у справі №320/2083/21), оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Суд наголошує, що відповідні докази фінансового становища заявника мають бути подані апеляційному суду на загальних підставах.

Натомість, всупереч зазначеному, апелянтом до клопотання про відстрочення сплати судового збору відповідних доказів, зокрема, на підтвердження загального розміру річного доходу за попередній календарний рік не надано. Також, заявником не зазначено про наявність /відсутність грошових коштів на рахунках.

Таким чином, заявником, наразі, не доведено належними доказами власного фінансового становища, у зв`язку з чим клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 6 статті 260 Господарського процесуального кодексу України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги.

Судовий збір відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 8 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір» та вимоги скаржника, викладені в апеляційній скарзі, сума судового збору, яка повинна бути сплачена скаржником за подання даної апеляційної скарги, становить 2662,40 грн та розраховується наступним чином: 3328,00 * 0,8 = 2662,40 грн.

Судовий збір має бути сплачений за наступними реквізитами Центрального апеляційного господарського суду:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл/Шев.р/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA2004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від _______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі __________ (номер справи), Центральний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, скаржнику слід у строк, що визначений цією ухвалою, подати до апеляційного суду докази сплати судового збору у розмірі 2662,40 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "ЮНІ СТОУН ПЛЕНТ" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2026 у справі №904/2765/25.

2. Залишити без руху апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНІ СТОУН ПЛЕНТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2026 у справі №904/2765/25.

2. Скаржнику протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надати докази сплати судового збору у розмірі 2662,40 грн.

3. Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із апеляційною скаргою.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючи суддя Ю.А. Джепа