ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"05" березня 2026 р. м. Київ Справа № 911/16/26

За позовом Першого заступника керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ»

про визнання пунктів договорів недійсними та стягнення 3 440 614, 34 грн,

Суддя Антонова В.М.

Секретар судових засідань Бойченко С.І.

Представники учасників справи:

від позивача: Кріль В.О.;

від відповідача: Чернік А.О.;

прокурор: Постемський А.В.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Перший заступник керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (надалі позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» (надалі відповідач), в якому просить суд:

- визнати недійсним пункт 3.1 договору будівельного підряду №138-23 від 08.09.2023 по об?єкту: «Капітальний ремонт (відновлення) багатоквартирного житлового будинку, пошкодженого внаслідок військової агресії російської федерації, за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, смт Макарів, вул. Садова, 1а», що укладений між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ», в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 2 092 319, 05 гривень.

- визнати недійсним пункт 3.1 договору будівельного підряду №138-23/24 від 25.11.2024 на виконання додаткових робіт по об?єкту: «Капітальний ремонт (відновлення) багатоквартирного житлового будинку, пошкодженого внаслідок військової агресії російської федерації, за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, смт Макарів, вул. Садова, 1а», що укладений між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ», в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 1 348 295, 29 гривень.

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» на користь Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації безпідставно отримані кошти ПДВ у розмірі 3 440 614, 34 гривні (три мільйони чотириста сорок тисяч шістсот чотирнадцять гривень 34 копійки), що сплачені за договорами будівельного підряду №138-23 від 08.09.2023, №138-23/24 від 25.11.2024.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.01.2025 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено Першому заступнику керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

21.01.2026 від прокуратури надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі №911/16/26, її розгляд постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 17.02.2026.

06.02.2026 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому міститься заява про письмове опитування прокурора та позивача в порядку ст.90 ГПК України.

12.02.2026 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтовує тим, що доводи прокурора стосуються порушень податкового законодавства, факт яких не встановлений у визначеному чинним законодавством порядку, оскільки виключне право щодо податкового контролю, здійснення перевірок, встановлення порушень податкового законодавства, визначення податкових зобов`язань, визнання договорів недійсними в судовому порядку та стягнення відповідних сум до державного бюджету належить Державній податковій службі України. Враховуючи виключність прав контролюючих органів, неконституційність положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та відсутністю виключності випадку, як то передбачено ст.131-1 Конституції України, відповідач вважає, що позовну заяву прокурора подано особою, яка не має права її підписувати.

17.02.2026 від прокуратури надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

У підготовче засідання 17.02.2026 з`явились представники сторін. У засіданні прокурор та представник позивача просили надати час для підготовки заперечень на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.02.2026 відкладено підготовче засідання в справі №911/16/26 на 05.03.2026.

27.02.2026 від прокуратури надійшли заперечення щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

27.02.2026 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких міститься клопотання про проведення опитування в порядку ст.90 ГПК України згідно питань викладених у відзиві на позовну заяву, шляхом зобов`язання прокурора та позивача надати відповіді на такі питання.

03.03.2026 від позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, в якому міститься клопотання про поновлення строку на їх подання.

04.03.2026 від відповідача надійшло клопотання про проведення письмового опитування у порядку ст.90 ГПК України згідно питань викладених у відзиві на позовну заяву, шляхом зобов`язання прокурора та позивача надати відповіді на такі питання.

У підготовче засідання 05.03.2026 з`явився прокурор, представники позивача та відповідача. Суд протокольною ухвалю, з урахуванням думки учасників справи, поновив строк позивачу на подання заперечення на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та долучив їх до матеріалів справи. Також суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Крім цього, суд протокольними ухвалами залишив без розгляду клопотання відповідача щодо проведення опитування в порядку ст.90 ГПК України, подане ним 04.03.2026, у зв`язку із пропуском п`ятиденного строку, встановленого пунктом 5 ухвали Господарського суду Київської області від 17.02.2026 для подання до суду заяв з процесуальних питань, та задовольнив клопотання відповідача щодо проведення опитування в порядку ст.90 ГПК України згідно питань викладених у відзиві на позовну заяву, шляхом зобов`язання прокурора та позивача надати відповіді на такі питання, яке викладене в запереченні на відповідь на відзив від 27.02.2026.

Так, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява відповідача про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Положеннями пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України унормовано, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Підстави представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано положеннями Господарського процесуального кодексу України та статтею 23 Законом України від 14.10.2014 №1697-VII "Про прокуратуру".

Відповідно до частини 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

До таких осіб процесуальний закон відносить прокурора та визначає підстави участі цієї особи у господарській справі.

Згідно з частиною 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

Частиною 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, аналіз частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише в двох "виключних" випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтування підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Такі правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, а також у постановах Верховного Суду від 02.02.2022 у справі №927/1099/20, від 16.07.2021 у справі №917/644/18 та від 09.02.2022 у справі №922/2399/21.

Встановлюючи підстави для представництва прокурором інтересів держави у суді, суд повинен здійснити оцінку не тільки щодо виконання прокурором обов`язку попереднього (до звернення до суду) повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень, яке є останнім перед безпосереднім поданням позову до суду, а й наявні у справі інші докази, щодо обставин які йому передували, зокрема, попереднього листування між прокурором та зазначеним органом, яке за своїм змістом може мати різний характер.

Зокрема, такі документи (незалежно від їх назви) можуть бути спрямовані на:

а) отримання інформації з метою встановлення наявності або відсутності порушення інтересів держави у випадку виявлення прокурором ознак такого порушення на підставі абзацу 4 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру";

б) інформування відповідного органу про виявлені прокурором порушення інтересів держави та отримання інформації щодо обізнаності такого органу про вказане порушення та вжиття або невжиття відповідних заходів;

в) отримання від відповідного органу інформації (матеріалів та копій), необхідних для здійснення представництва в суді.

Так, судом встановлено, що прокуратурою на адресу Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації направлено лист від 29.10.2025 за №53/3-6772вих-25 із проханням надати інформацію чи вживались останнім заходи щодо визнання недійсними відповідних пунктів договорів та стягнення безпідставно збережених коштів.

У матеріалах справи міститься відповідь Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації на вказаний лист прокурора за вих.№3979/34/34.02/2025 від 21.11.2025 в якому зазначило, що ним заходи щодо визнання недійсними відповідних пунктів договорів та стягнення безпідставно збережених коштів не вживались.

Бучанська окружна прокуратура повідомленням від 29.12.2025 №53/3-828вих-25 повідомила Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації про прийняття рішення про звернення до Господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» про визнання пунктів договорів будівельного підряду недійсними та стягнення безпідставно отриманих коштів у розмірі 3 440 614, 34 грн.

Враховуючи обізнаність Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації про порушення та беручи до уваги невжиття вказаним органом заходів з метою поновлення порушених інтересів держави, суд приходить до висновку, що в даному випадку наявний визначений Конституцією України виключний випадок, який обґрунтовує представництво прокурором інтересів держави в цій справі, оскільки відповідний компетентний орган бездіє протягом тривалого часу.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що при зверненні до суду з позовом у даній справі прокурором належним чином було підтверджено бездіяльність компетентного органу, який знав про порушення інтересів держави, однак не звертався до суду з відповідним позовом.

Щодо клопотання відповідача про отримання від позивача відповідей на питання у порядку ст. 90 ГПК України, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 90 ГПК України Учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи.

Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті.

На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - за п`ять днів до першого судового засідання.

Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом із заявою свідка надає такі докази.

Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання:

1) з підстав, визначених статтями 67, 68 цього Кодексу;

2) якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;

3) якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань.

За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Враховуючи викладене, суд вважає клопотання відповідача обґрунтованим та зобов`язує прокурора та позивача надати відповіді на питання відповідача, наведені у відзиві, у формі заяви свідка.

Відповідно до частини 3 ст. 88 ГПК України підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків.

Відповідно до ч.2 ст.183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу, зокрема, в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Керуючись статтями 90, 182, 183, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання в справі №911/16/26 на 17.03.2026 о 15:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108, зал №5.

2. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

3. Зобов`язати Бучанську окружну прокуратуру Київської області та Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації у порядку ст. 90 ГПК України надати відповіді на питання відповідача, наведені у відзиві на позовну заяву.

Встановити строк для надання суду документів/пояснень до 13.03.2026 (включно).

4. Попередити учасників справи, що при ухиленні від виконання вимог суду до них можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

5. Встановити учасникам справи строк для подання заяв з процесуальних питань (заяв, клопотань, заперечень), відповідно до ч.3 ст.169 ГПК України - за 5 днів до судового засідання у письмовій формі.

6. Викликати у підготовче засідання учасників справи та їх представників. У відповідності до ст.60 ГПК України надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

7. Звернути увагу сторін на положення статей 74, 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим сторонам, а також щодо порядку витребування доказів. Звернути увагу сторін на те, що копії письмових доказів, які подаються, повинні бути оформлені у відповідності до вимог ч.4 ст.91 Господарського процесуального кодексу України.

8. Повідомити сторін, що інформація по справі, що розглядається, доступна на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/ та на інформаційному сайті за посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

9. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повна ухвала складена та підписана 06.03.2026.

Суддя В.М. Антонова