ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 910/22646/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Міщенка І.С. - головуючого, Берднік І.С., Зуєва В.А.

за участю секретаря судового засідання - Кравченко О.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited)

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2025 (головуючий - Сибіга О. М, судді: Гончарова С. А., Тищенко О. В.) у справі

за позовом заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства енергетики та вугільної промисловості

до: (1) Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування»; (2) Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited)

про визнання договору недійсним

(за участю представників: прокурор - Малик О.І., відповідача - 1 - Зубар О.В., відповідача-2 - Сідєльніков А.В.)

Короткий зміст позовних вимог та ухвалених судових рішень

1. У грудні 2017 року заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - прокурор) звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Міністерства енергетики та вугільної промисловості (далі - позивач) до Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» та Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited) (далі - відповідач-2) про визнання недійсним контракту від 29.05.2015 №UGV 11083/11-15, укладеного між відповідачами.

2. Господарський суд м. Києва ухвалою від 18.09.2025 позов залишив без розгляду на підставі частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

3. Мотивував тим, що прокурор, якого суд належним чином повідомив про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання з розгляду справи по суті повторно не з`явився та не подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. При цьому суд відмовив у задоволенні вдруге поданого прокурором клопотання про відкладення розгляду справи, мотивованого неможливістю явки в судове засідання.

4. Північний апеляційний господарський суд постановою від 18.12.2025 ухвалу суду першої інстанції скасував, справу направив до суду першої інстанції для продовження розгляду.

5. Зазначив, що прокурор добросовісно користувався належними йому процесуальними правами та виконував процесуальні обов`язки, зокрема, брав участь у підготовчих судових засіданнях та в засіданні з розгляду справи по суті 19.06.2025. Така поведінка прокурора не може бути розцінена як свідчення втрати інтересу до судового процесу. Дійсно, наступне судове засідання по суті 21.08.2025 суд відклав на 18.09.2025 у зв`язку з визнанням поважними причин неявки прокурора. 17.09.2025 прокурор вдруге подав клопотання про відкладення розгляду справи та повідомив суд про причини своєї неявки, які були визнанні судом поважними.

6. За встановлених у цій справі обставин апеляційний суд дійшов висновку про відсутність передумов для застосування положень пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України, оскільки прокурор повідомив про поважність причин неявки у судове засідання 18.09.2025, тоді як дана норма підлягає застосуванню у разі неявки у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини такої неявки.

Касаційна скарга

7. Не погоджуючись із зазначеною постановою суду апеляційної інстанції, відповідач-2 звернувся з касаційною скаргою, в якій просить її скасувати, ухвалу суду першої інстанції залишити в силі.

Аргументи учасників справи

Узагальнені доводи касаційної скарги

8. Суд апеляційної інстанції порушив статті 120, 242, 365, 367 ГПК України, неправильно застосував норми Закону України «Про міжнародні договори», Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах, оскільки не повідомляв відповідача про відкриття провадження у справі, про дату, час і місце судових засідань, не забезпечив переклад процесуальних документів на англійську мову.

9. Скаржник зазначає, що прокурор не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності. У зв`язку з чим за висновками Верховного Суду в постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21, від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 на підставі норм частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду. При цьому залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки, не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Позиція Верховного Суду

10. Верховний Суд звертає увагу, що провадження у цій справі суд першої інстанції відкрив ще в грудні 2017 року, тобто на момент постановлення судом першої інстанції ухвали від 18.09.2025 про залишення позову прокурора без розгляду провадження у цій справі тривало більше семи років (з урахуванням численних періодів зупинення провадження у справі).

11. При цьому суд апеляційної інстанції встановив, що прокурор був присутній в підготовчому судовому засіданні, зокрема 17.04.2025, 15.05.2025, а також у судовому засіданні з розгляду справи по суті 19.06.2025, яке було відкладено до 21.08.2025.

12. Так, 21.08.2025 до прокурор надіслав до суду клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 21.08.2025, у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні. Вказане клопотання суд першої інстанції задовольнив, судове засідання відклав до 18.09.2025. При цьому, за змісту ухвали суду від 21.08.2025 вбачається, що явка прокурора у судове засідання 18.09.2025 не визнавалась судом першої інстанції обов`язковою.

13. 17.09.2025 прокурор вдруге клопотав про відкладення судового засідання, призначеного на 18.09.2025, у зв`язку з відрядженням за межі м. Києва. На підтвердження викладених у клопотанні обставин надав копію наказу від 16.09.2025 № 12в Спеціалізованої антикорупційної прокуратури про направлення у службове відрядження прокурора Малик О.І. до м. Львова з 16.09.2025 по 18.09.2025.

14. Суд апеляційної інстанції, дослідивши технічний запис судового засідання 18.09.2025, встановив, що суд першої інстанції визнав поважною причину неявки прокурора в судове засідання, проте на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України позов прокурора залишив без розгляду з посиланням на те, що прокурор повторно не з`явився в судове засідання та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

15. Апеляційний господарський суд не погодився з такими висновками суду першої інстанції. Виходив з того, що прокурор брав участь у підготовчих судових засіданнях, а також в судовому засіданні з розгляду справи по суті та двічі повідомляв суд про причини неявки в наступні судові засідання по суті, які суд першої інстанції визнавав поважними. Отже дії прокурора не свідчили про втрату інтересу до розгляду цієї справи судом. Прокурор добросовісно користувався належними йому процесуальними правами та виконував процесуальні обов`язки, але суд першої інстанції, залишивши позовну заяву без розгляду, позбавив прокурора можливості реалізувати право на захист прав та інтересів держави в суді.

16. Частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

17. Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права, а саме нормами ГПК України.

18. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом. Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 ГПК України).

19. Статтею 202 ГПК України визначено наслідки неявки у судове засідання учасника справи. Згідно з частинами першою, третьою цієї норми неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справи за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки у судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки у судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

20. Водночас у силу частини четвертої статті 202 ГПК України у разі неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

21. Підстави залишення позову без розгляду визначені статтею 226 ГПК України. Так, за пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

22. Здійснюючи тлумачення вказаних норм процесуального права, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 сформулював висновок, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

23. За висновками Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 відповідно до норм частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

24. Верховний Суд зазначає, що судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення з метою захисту прав особи, за захистом яких вона звернулася до суду. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону, що узгоджується із нормою частини першої статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

25. Частина перша статті 196 ГПК України (яка знаходиться у главі 6 ГПК України «Розгляд справи по суті») визначає, що розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Тобто розгляд справи, як стадія судового процесу, може здійснюватися у кількох судових засіданнях, які водночас поєднані між собою послідовністю здійснення у них певних процесуальних дій, які формують цілісну систему. Розгляд справи по суті розпочинається з оголошення головуючим судового засідання відкритим (частина третя статті 201 ГПК України). Випадки, коли розгляд справи по суті (і відповідне здійснення послідовності процесуальних дій) розпочинається спочатку, унормовані відповідними приписами ГПК України.

26. Натомість суд апеляційної інстанції з`ясував, і скаржник не ставить це під сумнів, що прокурор неодноразово брав участь у судових засіданнях, як підготовчих, так і призначеного судом першої інстанції для розгляду справи по суті; у судовому засіданні 19.06.2025 суд здійснював процесуальні дії з розгляду справи по суті (розгляд заяв та клопотань в порядку статті 207 ГПК України) за участю прокурора. Отже, прокурор брав участь у розгляді справи по суті та з`являвся у судове засідання.

27. Колегія суддів вважає, що таке тлумачення частини четвертої статті 202 ГПК України, за яким її приписи застосовуються буквально, не зважаючи на процесуальну єдність стадії розгляду справи по суті та її безперервність, що виражається у послідовному здійсненні процесуальних дій судом, може привести до нерозумного результату, за яким навіть у разі відсутності позивача на оголошенні рішення суду це формально може бути сприйнято як підстава залишення позову без розгляду. Верховний Суд звертається до власних правових висновків в постанові від 02.10.2024 у справі № 911/3092/23.

28. Разом з тим, суд апеляційної інстанції обґрунтовано взяв до уваги те, що прокурор неодноразово брав участь у судових засіданнях, в тому числі у на стадії розгляду справи по суті, та повідомив суд першої інстанції про причину неявки в судове засідання 18.09.2025 як обставини, що свідчать на користь висновку про те, що прокурор не втрачав інтересу до розгляду цієї справи судом. Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та не врахував і не надав оцінки наведеному в сукупності з обставинами нез`явлення прокурора в судове засідання 18.09.2025.

29. Отже, на переконання колегії суддів, відсутні підстави вважати наявними обставини для залишення позову без розгляду у зв`язку із нез`явленням прокурора в судове засідання 18.09.2025.

30. Щодо посилання скаржника на правову позицію Верховного Суду у постановах від 18.11.2022 у справі № 905/458/21, від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 про застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, суд зазначає, що застосування норм права здійснюється в кожному конкретному випадку в залежності від встановлених судом обставин справи.

31. Під час розгляду справ, про які зазначає скаржник у касаційній скарзі, не було встановлено обставин, які склалися в межах цієї справи, зокрема, участі позивача (прокурора) у судовому засіданні на стадії розгляду справи по суті та здійснення на цій стадії активних дій прокурора, що в сукупності свідчить про прояв інтересу до процесу розгляду справи та вирішення позову по суті спору. У зазначених скаржником справах позивач не з`являвся у підготовчі засідання та судове засідання по суті спору, внаслідок чого були застосовані (у справі № 910/17906/21) чи мали б бути застосовані (за висновками Верховного Суду у справі № 905/458/21) процесуальні норми права про залишення позову без розгляду, тоді як у цій справі суд апеляційної інстанції встановив протилежне.

32. Щодо аргумента скаржника про не неповідомлення його судом про відкриття апеляційного провадження у цій справі та про дату, час та місце судового засідання суду апеляційної інстанції, то згідно з положеннями пункту 5 частини 1 статті 310 ГПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд якщо справу розглянуто за відсутності будь-якого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

33. У той же час згідно з частиною 7 статті 242 ГПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

34. Відповідно до наявних у справі довідок про доставку електронного документа усі процесуальні документи суду апеляційної інстанції надсилались в електронний кабінет уповноваженого представника відповідача-2 адвоката Сідєльнікова А.В. Так, ухвала суду апеляційної інстанції від 04.12.2025 про призначення судового засідання 18.12.2025, в якому ухвалено оскаржувану постанову, 09.12.2025 була надіслана в електронний кабінет представника Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited).

35. Отже, згадана ухвала суду апеляційної інстанції вважається врученою Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited). При цьому представник відповідача-2 адвокат Сідєльніков А.В., який підписав також і касаційну скаргу від імені відповідача-2, був присутній в судовому засіданні при ухваленні оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції, що підтверджується протоколом судового засідання від 18.12.2025.

36. Отже, наведені доводи не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

37. Суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини 1 статті 308 ГПК України). Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 ГПК України).

38. З урахуванням меж перегляду справи в касаційній інстанції колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

Розподіл судових витрат

39. Судовий збір за подання касаційної скарги у порядку статті 129 ГПК України необхідно покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 306, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited) залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2025 у справі № 910/22646/17 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Міщенко І.С.

Судді Берднік І.С.

Зуєв В.А.