ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"02" березня 2026 р. Справа № 924/195/26

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Гладія С.В., розглянувши матеріали

за заявою ОСОБА_1 м. Шепетівка, Шепетівського району, Хмельницької області

про неплатоспроможність фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа, ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність в порядку Кодексу України з процедур банкрутства.

Судом враховується, що провадження у справах про банкрутство регулюється Кодексом України з процедур банкрутства (далі КУзПБ), Господарським процесуальним кодексом України (далі ГПК України), іншими законами України (ч. 1 ст. 2 КУзПБ).

Статтею 113 Книги четвертої КУзПБ передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Згідно із ч. 1 ст. 116 КУзПБ заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 КУзПБ боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; наявні ознаки загрози неплатоспроможності.

При цьому вимоги щодо заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність містяться у ст. 116 КУзПБ.

Перелік документів (доказів), які в обов`язковому порядку додаються до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність визначений, з-поміж іншого, ч. 3 ст. 116 КУзПБ.

Відповідно до ч. 3 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються:

1) довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником;

2) документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;

3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

4) опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна;

5) копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно;

6) перелік майна, що перебуває у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кожного кредитора, на користь якого вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), сума грошових вимог, підстава виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором;

7) копії документів про вчинені боржником (протягом року до дня подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) правочини щодо належного йому нерухомого майна, цінних паперів, часток у статутному капіталі, транспортних засобів та угоди на суму не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;

8) відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях;

9) копія трудової книжки (за наявності);

10) відомості про роботодавця (роботодавців) боржника;

11) декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства;

12) докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;

13) інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини;

14) інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

Разом з тим, п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 91 ГПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 116 КУзПБ унормовано, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням, зокрема, суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), однак ОСОБА_1 не поданий конкретизований список кредиторів і боржників, який містить суми неустойки (штрафу, пені) щодо кожного кредитора окремо. Крім того, судом звертається увага, що на підтвердження наявної заборгованості заявником надано кредитний звіт ТОВ "Українське бюро кредитних історій" станом на 02.07.2025. Проте, враховуючи дату звернення із поданою заявою до суду (22.02.2026), відповідні дані не є актуальними, оскільки могли зазнати змін.

Заявником у заяві зазначено про наявність заборгованості перед баками в сумі 595427,64 грн та надано кредитний звіт ТОВ "Українське бюро кредитних історій" (далі УБКІ), конкретизований список кредиторів і боржників без дати.

Заявник у конкретизованому списку кредиторів і боржників без дати, вказуючи про наявність заборгованості в сумі 595427,64 грн, посилається на інформацію зі звіту УБКІ, в якому відображено наявність заборгованості в сумі 500758,36 грн, проте суми поточної заборгованості зазначені в конкретизованому списку не відповідають інформації звіту УБКІ.

Також з приводу виконання заявником вимог ч. 3 ст. 116 КУзПБ судом враховується, що до заяви про неплатоспроможність боржника - фізичної особи (від 22.02.2026) долучено витяг з Державного реєстру обтяжень рухомого майна та інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта станом на 09.12.2025. Однак, враховуючи дату звернення із поданою заявою до суду 22.02.2026, відповідні відомості не є актуальними.

Подання заявником декларацій про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, передбачене п. 11 ч. 3 ст. 116 КУзПБ.

До заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додано декларації за 2023-2025 роки. Однак, заявником не подано декларації на момент звернення з даною заявою до суду.

Форма декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність затверджена наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 2627/5 (далі - Форма).

Суд зауважує на тому, що декларації подані заявником без врахування вимог вищевказаної Форми.

Отже, подані заявником декларації про майновий стан боржника за 2023 - 2025 роки не можуть вважатись належним доказом виконання заявником пункту 11 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до п.12 ч.3 ст.116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи мають бути надані докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Згідно ч. 1 ст. 30 КУзПБ арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду. Грошова винагорода арбітражного керуючого складається з основної та додаткової грошових винагород.

У відповідності до абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2026 становить 3328 грн.

Таким чином, розмір авансування винагороди арбітражному керуючому за три місяці виконання повноважень становить 49920 грн.

При цьому, відповідно до абз.7 п. 1-6 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Кодексу України з процедур банкрутства під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Тобто, при зверненні до суду із заявою про неплатоспроможність боржника фізичної особи заявник альтернативно може або здійснити авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду та надати відповідні докази такого авансування у виконання п. 12 ч. 3 ст. 116 КУзПБ, або без здійснення такого авансування надати до заяви копію угоди, укладену між заявником та обраним ним арбітражним керуючим.

При цьому, з огляду на п.1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, сторонами відповідного договору, який регулює оплату грошової винагороди, повинні бути тільки арбітражний керуючий, як особа яка отримує таку винагороду та фізична особа-боржник.

Відповідна угода повинна бути укладена в порядку, визначеному Цивільним кодексом України із дотриманням умов, визначених КУзПБ.

Так, статтею 6 ЦК України, зокрема, визначено, що сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Відповідно сторони не можуть врегулювати свої відносини (визначити взаємні права та обов`язки) у спосіб, який суперечить існуючому публічному порядку, порушує положення Конституції України, не відповідає загальним засадам цивільного законодавства, передбаченим ст. 3 ЦК України, які обмежують свободу договору. Домовленість сторін договору про врегулювання своїх відносин всупереч існуючим у законодавстві обмеженням не спричиняє встановлення відповідного права та/або обов`язку, як і його зміни та припинення.

У договорі про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність, укладеному 15.06.2025 між арбітражною керуючою Мотальовою-Кравець Валерією Юрівною та Синюшкіним Сергієм Сергійовичем визначено, що ціна договору складається із суми основної грошової винагороди арбітражного керуючого в розмірі 45420,00 грн (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять гривень 00 копійок); виплата основної грошової винагороди арбітражному керуючому за цим договором здійснюється боржником безготівковим платежем на депозитний рахунок відповідного господарського суду за місцем реєстрації боржника; оплата основної грошової винагороди арбітражного керуючого за цим договором в розмірі 45420,00 грн здійснюється боржником у строк до 15.12.2025 року включно (пункти 3.1, 3.2, 3.4 договору).

Вказані умови договору свідчать про те, що у договорі, укладеному боржником з арбітражним керуючим не врегульовано умови оплати грошової винагороди безпосередньо боржником арбітражному керуючому, а фактично відстрочено сплату винагороди арбітражному керуючому за три місяці виконання повноважень, на депозитний рахунок суду.

Отже, за умовами п. 3.4. договору, до виконання договору в частині розрахунків з арбітражним керуючим фактично залучено Господарський суд Хмельницької області, який не є стороною цього договору, однак виступає як особа, яка приймає, зараховує на свій депозитний рахунок грошові кошти заявника, призначені для виплати грошової винагороди арбітражному керуючому та відповідно має виплатити такі кошти арбітражному керуючому з депозитного рахунку суду.

Таким чином, в укладеному між сторонами (боржником та арбітражним керуючим) договорі про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність від 15.06.2025 визначено обов`язки суду, який не є стороною договору, що суперечить вказаним вище нормам як Цивільного Кодексу України так і КУзПБ.

Суд звертає увагу на висновки, вміщені в постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі №903/806/20, що у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, тому до боржника - фізичної особи за приписами Книги четвертої КУзПБ установлено спеціальні вимоги до його добросовісності, інше б суперечило засадам цивільного законодавства, зокрема таким, як добросовісність у здійсненні відповідного права та недопустимість зловживання правом (пункт 6 частини першої статті 3, частина третя статті 13 ЦК України).

За змістом приписів статей 116, 119, 123, 125, 126, 128 КУзПБ щодо вимог до боржника та процесуальних наслідків їх невиконання, законодавець означив принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Згідно з ч. 3 ст. 37 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, дослідивши зміст заяви та сукупність поданих заявником доказів на обґрунтування її неплатоспроможності, суд доходить висновку, про необхідність залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху.

При цьому суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із відповідною заявою згідно з ч. 4 ст. 174 ГПК України та ч. 1 ст. 38 Кодексу України з процедур банкрутства.

Керуючись ст.ст. 74, 77, 80, 91, 162, 164, 174, 234, 235 ГПК України, ст. 2, 30, 37, 113, 115-116 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (від 22.02.2026) залишити без руху, встановивши заявнику строк у сім днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, а саме надати: конкретизований список кредиторів і боржників (із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), із зазначенням суми неустойки (штрафу, пені), в тому числі щодо кожного кредитора окремо та з врахуванням недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали), кредитний звіт, витяг з Державного реєстру обтяжень рухомого майна станом на подання заяви, інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта); належним чином заповнені декларації; надання суду доказів авансування на депозитний рахунок суду 49920 грн винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень або договір, укладений з арбітражним керуючим, в якому врегульовано умови оплати послуг безпосередньо між сторонами договору.

Ухвала набирає законної сили 02.03.2026, оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Гладій

Виготовлено 3 примірники:

1 - до справи;

2 заявнику (електронний суд)