ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"16" березня 2026 р. Справа № 924/264/26

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Мухи М.Є., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства "Ю АР ДІ Українські дороги" м. Хмельницький

до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Хмельницькій області, м. Хмельницький

про стягнення 12 215 578,00грн

ВСТАНОВИВ:

12.03.2026 до суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Ю АР ДІ Українські дороги" про стягнення з відповідача 12 215 548,00грн, з яких: 9 413 988,00грн заборгованості за виконані роботи за договором підряду №56/24 від 07.06.2024, 1 860 255,00грн заборгованості за виконані роботи за договором підряду №57/24 від 07.06.2024 та 941 335,10грн заборгованості за виконані роботи за договором підряду №58/24 від 07.06.2024.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи суд вважає необхідним звернути увагу сторін на наступне.

Відповідно до ст. 173 ГПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Порушенням правила об`єднання вимог є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору. Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

За змістом позовних вимог, предметом даного позову є стягнення заборгованості за договорами будівельного підряду №56/54 від 07.06.2024, №57/24 від 07.06.2024 та №58/24 від 07.06.2024 на загальну суму 12215578,00грн, за виконання робіт на різних об`єктах будівництва, які повністю відрізняються/не співвідносяться між собою функціональним призначення та знаходяться в різних населених пунктах.

За викладеними у тексті позовної заяви обставинами, які позивач відносить до підстав заявлених вимог, та поданими доказами суд прийшов до висновку, що за позовом заявлено три матеріально-правові вимоги, які полягають у стягненні грошових коштів - примусовому виконанні обов`язку в натурі, як способу захисту порушеного права.

Тобто, предмет позову складається із окремих трьох предметів позовів про стягнення боргу у правовідносинах за окремими правочинами, укладеними сторонами.

Кожна з названих вимог обґрунтована різними фактичними обставинами, що, у тому числі, включають зміст зобов`язальних відносин за кожним із договорів, ступінь їх виконання кожною стороною, та ці обставини підтверджуються різними доказами.

При цьому для вирішення спору по суті, суд повинен буде дослідити та окремо вивчити кожен з зазначених договорів, а також доказів їх виконання, які стосуються кожного договору окремо, правовідносини сторін, що виникли на підставі означених договорів та визначити стан виконання зобов`язань за кожним з цих окремих договорів.

Таким чином, всупереч вимоги ст. 173 ГПК України, фактично, позивач об`єднав в одній позовній заяві три окремі позови за трьома різними договорами, що мають самостійну доказову базу в частині їх виконання. Даний факт суттєво ускладнює вирішення спору та дослідження доказів та може призвести до затягування судового процесу.

Крім того, з матеріалів позовної заяви вбачається необхідність в подальшому залучення інших учасників справи, а саме третіх осіб, на права та обов`язки яких може вплинути потенційне рішення у справі, за кожним договором окремо, що також значно збільшить матеріально-доказову базу у справі та утруднить вирішення спору.

Суд констатує, що має місце порушення правил об`єднання позовних вимог, позовні вимоги заявлені з різних підстав, предметом заявлених вимог є правовідносини за окремими договорами по будівництву різних об`єктів, з розташуванням в різних населених пунктах та з різним правовим регулюванням, а тому сумісний розгляд цих вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору.

Аналіз пункту 2 частини 5 статті 174 ГПК України у системному зв`язку з приписами статті 173 цього Кодексу свідчить про те, що у разі порушення правил об`єднання позовних вимог суд з метою виконання завдання господарського судочинства може не повертати позовну заяву, а за клопотанням учасника справи або за власною ініціативою самостійно роз`єднати позовні вимоги за правилами частини 6 статті 173 ГПК України та розглянути кожну з заявлених вимог окремо.

Отже, приписи частини 6 статті 173 ГПК України суд, з урахуванням конкретних обставин, має право застосувати як у разі дотримання правил об`єднання позовних вимог, так і у випадку їх порушення. Проте вчинення відповідної процесуальної дії є дискрецією господарського суду, яка застосовується (або не застосовується) ним за власним переконанням та з урахуванням конкретних обставин справи.

Якщо позивач порушив правила об`єднання вимог або об`єднання цих вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 173 та пункт 2 частини п`ятої статті 174 ГПК України).

В даному випадку підстав для застосування ст. 173 ГПК України судом не встановлено, оскільки позивачем не доведено пов`язаності позовних вимог підставами виникнення або поданими в їх обґрунтування доказами.

Разом з цим, суд вважає, що об`єднання заявлених позивачем вимог у даній позовній заяві та одночасний їх розгляд перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін, належній, ретельній оцінці доказів, що має ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, що в свою чергу, може призвести до суттєвого утруднення правильного і своєчасного вирішення господарського спору.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що сумісний розгляд цих вимог за різними договорами суттєво утруднить вирішення спору, а відтак суд зазначає про необхідність повернення позовної заяви.

Своїх обґрунтувань (пояснень) щодо необхідності об`єднання вимог за всіма договорами будівельного підряду одразу позивач у позовній заяві взагалі не навів.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Слід зазначити, що ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Статтею 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, - а отже прийняття до розгляду позовної заяви, поданої без дотримання приписів статті 173 ГПК України може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Враховуючи викладене, позовна заява Акціонерного товариства "Ю АР ДІ Українські дороги" підлягає поверненню без розгляду з метою усунення допущених недоліків.

Суд також зазначає, що усунувши відповідні недоліки, а саме, роз`єднавши позовні вимоги за окремими договорами, позивач має право на подачу відповідних позовів на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173, 174, 234 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства "Ю АР ДІ Українські дороги" з доданими до неї документами повернути без розгляду.

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку визначеному статтею 235 ГПК України.

Ухвала суду підлягає оскарженню в порядку та строки, визначені ст.ст. 254-256 ГПК України до Північно - західного апеляційного господарського суду.

Ухвалу підписано 16.03.2026.

Суддя М.Є. Муха

Віддруковано 1 примірник - до матеріалів справи

Позивачу, представнику позивача та відповідачу ухвалу направлено до електронних кабінетів в системі ЄСІКС.