УХВАЛА

16.03.2026Справа № 910/1219/26

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши клопотання Київської міської ради про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та клопотання про залучення третіх осіб у господарській справі

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Смарагдовий"

до Київської міської ради

про стягнення 97 141, 67 грн.

Представники: без виклику сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Смарагдовий" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач) про стягнення заборгованості по сплаті обов`язкових внесків у розмірі 97 141, 67 грн. (з урахуванням виправленої позовної заяви).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 , а тому відповідно до, зокрема Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Статуту позивача у відповідача є обов`язок своєчасно сплачувати внески на управління, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, а також сплати одноразового внеску на купівлю генератора та внески на його утримання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2026 позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Смарагдовий" - залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

24.02.2026 до суду надійшла заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Смарагдовий" про усунення недоліків позовної заяви, разом з виправленою позовною заявою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.03.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, зокрема встановлено відповідачу строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подачі заяви з обгрунтованими запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (у разі їх наявності).

Крім того, судом повідомлено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (частина 7 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

04.03.2026 до суду надійшов відзив Київської міської ради на позовну заяву, в якому відповідач, зокрема зазначає, що на підставі розпорядження Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 29 січня 2021 року № 35 ОСОБА_1 надано ордер на право зайняття службового житлового приміщення, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 . Станом на сьогодні у вищевказаній квартирі зареєстровано дві особи: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Тож, на думку відповідача, саме ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , як наймачі квартири комунальної власності, мають здійснювати сплату обов`язкових платежів та брати участь у покритті внесків та витрат на рівні з членами ОСББ «Смарагдовий», так як вони отримують вказані послуги. Крім того, у відзиві відповідач просить суд відповідно до статті 252 ГПК України призначити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та залучити до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Також, 04.03.2026 до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, в якому відповідач просить суд призначити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

09.03.2026 до суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якій він, зокрема зазначає, що норми законодавства прямо передбачають обов`язковість рішень загальних зборів для всіх співвласників багатоквартирного будинку, до числа яких належить відповідач, а не зареєстровані у ньому особи ( ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ). Тож, позивач вказує, що належним відповідачем у справі є саме Київська міська рада, як власник квартири АДРЕСА_1 .

Розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд відзначає наступне.

Частиною 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ч. 6 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 7 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України визначено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін;

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, приймаючи до уваги категорію та складність даної справи, обсяг та характер доказів у справі, оскільки ціна спору не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в свою чергу, клопотання не містить обгрунтування необхідності розгляду даної справи у судовому засіданні, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення.

При цьому, суд зазначає, що у разі встановлення судом в подальшому підстав для розгляду даної справи у судовому засіданні, суд може з власної ініціативи постановити ухвалу про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та/або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, суд звертає увагу відповідача на положення ч. 1 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України відповідно до якої розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 ГПК України.

Щодо заявленого у відзиві клопотання Київської міської ради про залучення третіх осіб, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, з положень ст. 50 Господарського процесуального кодексу України слідує, що підставою для залучення особи до участі у справі у статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, є та обставина, що рішення у справі може вплинути на її права або обов`язки щодо однієї із сторін. Така особа має перебувати з однією зі сторін у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

В обгрунтування заявленого клопотання відповідач посилається на те, що наразі в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані дві особи: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , тому рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки вказаних осіб.

За таких обставин, враховуючи предмет та підстави позову у даній справі щодо стягнення з відповідача, як власника квартири АДРЕСА_1 заборгованості по сплаті обов`язкових внесків, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наразі зареєстровані у вказаній квартирі суд вважає за необхідне задовольнити клопотання відповідача та залучити до участі у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, оскільки рішення у даній справі може вплинути на їх права та обов`язки.

Відповідно до ст. 179 Господарського процесуального кодексу України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі або ухвалі, постановленій у підготовчому засіданні (якщо третіх осіб було залучено у підготовчому засіданні), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву.

Згідно ст. 168 Господарського процесуального кодексу України, у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - сьомою статті 165 цього Кодексу.

З огляду на вищевикладене, суд зобов`язує позивача направити на адресу третіх осіб копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Керуючись статтями 50, 232 - 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва.

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Київської міської ради про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

2. Клопотання Київської міської ради про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - задовольнити.

2. Залучити до участі у розгляді справи третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

3. Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії даної ухвали направити на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позовну заяву з додатками та надати суду докази виконання.

4. Запропонувати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у строк до 09.04.2026 надати суду письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог та докази на підтвердження викладених обставин, з урахуванням положень ч. 3-7 ст. 165 ГПК.

Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.