ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову

"16" березня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/388/26

Господарський суд Одеської області у складі судді Мусієнко О.О.

за участі секретаря судового засідання Дробиш К.А.,

розглянувши клопотання (вх. № 2-473/26 від 11.03.2026) Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний про скасування заходів забезпечення позову

у справі

за позовом: Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області (67832, Одеська обл., Одеський р-н, селище Великодолинське, вул. Соборна, буд. 1, корпус А)

до відповідача: Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний (67822, Одеська обл., Овідіопольський р-н, село Нова Долина, вул. Кудряшова Геннадія (Крупської), буд. 2/8 Б, приміщення 101)

про стягнення 2 772 473, 07 грн

у відкритому судовому засіданні за участі

представників сторін:

від позивача: Єрусланова О.О.;

від відповідача: Заїченко О.Є.

ВСТАНОВИВ:

Великодолинська селищна рада Одеського району Одеської області звернулася із позовною заявою, сформованою в системі Електронний суд 06.02.2026 (вх. № 405/26 від 06.02.2026), до Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний про стягнення заборгованості зі сплати пайової участі (внеску) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури за введені в експлуатацію 1 та 2 черги будівництва (1 та 2 етапи будівництва) у загальній сумі 2 772 473, 07 грн та сплаченого судового збору у розмірі 33 269, 70 грн.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.02.2026 заяву (вх. № 2-176/26 від 06.02.2026) Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області про забезпечення позову, що подається одночасно з позовною заявою задоволено частково; вжито заходи забезпечення позову в межах ціни позову в розмірі 2 772 473, 07 грн шляхом: накладення арешту на грошові кошти, що належать Обслуговуючому кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на всіх відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову, крім рахунків із спеціальним режимом використання та рахунків (зокрема, кореспондентських), звернення стягнення на які заборонено законом; в решті заяви (вх. № 2-176/26 від 06.02.2026) Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області про забезпечення позову, що подається одночасно з позовною заявою відмовлено.

Обслуговуючий кооператив Житлово-будівельний кооператив Центральний звернувся із клопотанням, сформованим в системі «Електронний суд» 11.03.2026 (вх. № 2-473/26 від 11.03.2026), в якому просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.02.2026 у справі № 916/388/26, а саме арешт грошових коштів, що належать Обслуговуючому кооперативу «Житлово будівельний кооператив «Центральний» та знаходяться на всіх відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, а також на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали.

Клопотання обґрунтоване тим, що після фактичного виконання ухвали суду від 09.02.2026 про забезпечення позову банківськими установами виникли нові істотні обставини, які не були предметом оцінки суду на момент постановлення ухвали від 09.02.2026, та які свідчать про необхідність скасування вжитих заходів забезпечення позову або, як мінімум, їх заміни на інший, менш обтяжливий та співмірний захід. Вказує, що унаслідок накладення арешту на всі рахунки відповідача останній позбавлений фактичної можливості здійснювати видаткові операції, необхідні для оплати спожитої електричної енергії, послуг водопостачання та водовідведення щодо житлових будинків, які побудовані, введені в експлуатацію та потребують безперервного забезпечення комунальними послугами.

Фактичне виконання цієї ухвали в частині арешту коштів на всіх відкритих рахунках ОК «ЖБК «Центральний» призвело до блокування обов`язкових поточних платежів за електроенергію, водопостачання, водовідведення щодо вже збудованих і таких, що експлуатуються, житлових будинків, а відтак до реальної загрози порушення прав мешканців та належного утримання житлового фонду. Заборгованість ООЕК за використану електроенергію станом на 28.02.2026 56 516, 64 грн; заборгованість КП Великодолинське за водопостачання, водовідведення, податок за землю 77 092, 57 грн. Вважає, що саме такі наслідки є новими обставинами у розумінні ч. 6 ст. 145 ГПК, оскільки вони виникли після фактичної реалізації заходу забезпечення, свідчать про його непропорційність у конкретних обставинах справи та дають суду обґрунтовані підстави скасувати вжиті заходи або замінити їх іншим, менш обтяжливим заходом відповідно до ст. 143 ГПК.

Зазначає, що підставою цієї заяви є саме нові фактичні наслідки виконання такої ухвали, які засвідчили, що обраний захід забезпечення у його фактичному застосуванні є надмірним, непропорційним та таким, що порушує баланс інтересів сторін і третіх осіб.

У клопотанні, сформованому в системі «Електронний суд» 12.03.2026 (вх. № 8932/26 від 13.03.2026), відповідач просив скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.02.2026 у справі № 916/388/26, а саме арешт грошових коштів, що належать Обслуговуючому кооперативу «Житлово будівельний кооператив «Центральний» та знаходяться на всіх відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, а також на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали.

Вказує, що унаслідок арешту грошових коштів фактично заблоковано видаткові операції поточним рахунком ОК «ЖБК «Центральний» № НОМЕР_1 , відкритим в АТ КБ «ПриватБанк», який використовується Кооперативом для отримання коштів від мешканців як відшкодування за спожиту електроенергію, водопостачання та водовідведення, а також для подальшого перерахування відповідних сум постачальникам комунальних послуг, що прямо підтверджується банківською випискою за вказаним рахунком. Рахунок № НОМЕР_1 не використовується довільно для виведення активів чи уникнення виконання можливого рішення суду, а фактично забезпечує акумулювання і перерахування коштів, необхідних для оплати вже спожитих житловими будинками комунальних послуг.

До клопотання відповідач додав: заключні виписки АТ КБ «Приватбанк» за період з 01.02.2026 по 28.02.2026, за період з 01.01.2026 по 31.01.2026, з 01.01.2025 по 31.12.2025, з 01.01.2024 по 31.12.2024, з 01.01.2023 по 31.12.2023, з 01.01.2022 по 31.12.2022; постанову ВП № 80325253 від 24.02.2026 державного виконавця Овідіопольського відділу державної виконавчої служби в Одеському районі Одеської області міжрегіонального управління Міністерства юстиції; довідку про відкриття рахунку.

Великодолинська селищна рада Одеського району Одеської області у запереченнях, сформованих в системі «Електронний суд» 12.03.2026 (вх. № 8917/26 від 12.03.2026), просила відмовити у задоволенні клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову у повному обсязі.

Вказує, що зобов`язання з оплати комунальних послуг є постійними, триваючими та прогнозованими витратами в межах господарської діяльності відповідача. Виникнення поточної заборгованості після накладення арешту є наслідком діяльності відповідача, а не результатом накладання арешту та враховуючи той факт, що постанова про арешт коштів винесена державним виконавцем 28.02.2026, а заборгованість у відповідача зі сплати комунальних послуг виникла тільки за лютий місяць 2026 рік, відповідач набагато раніше був обізнаний (05.02.2026), що позивачем одночасно з подачею позовної заяви до суду подано заяву про забезпечення позову та знав про існування у нього обов`язку щомісячно сплачувати комунальні платежі, але жодних заперечень щодо заяви про забезпечення позову до суду Відповідачем надано не було.

Відповідач визнає, що арештовані рахунки є поточними. Жоден нормативно-правовий акт не відносить рахунки для оплати комунальних послуг житлово-комунального господарства до рахунків зі спеціальним режимом використання. Вважає, що вказані рахунки є звичайними поточними рахунками, на які згідно зі ст. 137 ГПК України арешт накладається на загальних підставах.

Щодо неспівмірності та порушення балансу інтересів (ч. 4 ст. 137 ГПК України), селищна рада зазначає, заявлена відповідачем сума боргу за комунальні послуги складає загалом 133 609, 21 грн, натомість ціна позову становить 2 772 473, 07 грн. Скасування арешту на всю суму позову через наявність незначної (відносно ціни позову) заборгованості є грубим порушенням балансу інтересів сторін. Повне скасування забезпечення дозволить відповідачу вивести всі кошти, що зробить рішення суду у справі про стягнення 2 772 473, 07 грн невиконаним, чим буде порушено право позивача на судовий захист.

Розглянувши матеріали справи, клопотання (вх. № 2-473/26 від 11.03.2026) Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний про скасування заходів забезпечення позову, вислухавши сторін, суд встановив.

Предметом позову, з яким звернувся позивач до господарського суду є майнова вимога про стягнення заборгованості зі сплати пайової участі (внеску) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури за введені в експлуатацію 1 та 2 черги будівництва у загальній сумі 2 772 473, 07 грн.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.02.2026 заяву (вх. № 2-176/26 від 06.02.2026) Великодолинської селищної ради Одеського району Одеської області про забезпечення позову, що подається одночасно з позовною заявою задоволено частково; вжито заходи забезпечення позову в межах ціни позову в розмірі 2 772 473, 07 грн шляхом: накладення арешту на грошові кошти, що належать Обслуговуючому кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на всіх відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову, крім рахунків із спеціальним режимом використання та рахунків (зокрема, кореспондентських), звернення стягнення на які заборонено законом.

Вказана ухвала суду набрала законної сили.

Порядок вжиття судом заходів забезпечення позову врегульований нормами ст. ст. 136, 137, 140 ГПК України.

Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначає стаття 136 ГПК України, згідно з приписами якої господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Водночас, статтею 145 ГПК України передбачено порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову.

Частинами 1, 2 статті 145 ГПК України регламентовано, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення. Такий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 08.08.2025 у справі № 910/15790/23 та у постанові від 15.08.2019 у справі № 15/155-б.

Верховний суд у постанові від 08.08.2025 у справі № 910/15790/23 також зазначив, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і скасовуються (можуть бути скасовані) в порядку, визначеному статтею 145 ГПК України. За клопотанням учасника справи суд також може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим (ч. 1 ст. 143 ГПК України).

Зазначене є додатковою гарантією прав учасника, який за умови виникнення, зміни та / або припинення певних обставин, вправі звернутися до суду та поставити на вирішення питання про скасування (чи заміну) відповідного заходу забезпечення позову.

Верховний Суд зазначив, що під час розгляду клопотання/заяви про скасування заходів забезпечення позову суд не оцінює законність та правомірність вжиття таких заходів забезпечення позову, а лише з`ясовує, чи потреба у забезпеченні позову відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Забезпечення позову за своєю правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Застосування конструкції скасування заходів забезпечення позову дозволяють вчасно реагувати на зміну чи припинення певних обставин, сприяючи захисту прав учасників процесу, однак не передбачає перегляду відповідної ухвали про вжиття заходів забезпечення позову на предмет її правомірності.

При цьому, обов`язковим є подання заявником доказів того, що після вжиття судом відповідних заходів забезпечення позову змінились обставини, що спричинили їх застосування. Тобто, обґрунтування необхідності скасування забезпечення позову полягає в доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про скасування забезпечення позову.

Згідно з ст. 73, 74, 77 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безсторонньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з сумою коштів, на які просить накласти арешт.

Звертаючись із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, відповідач не навів обґрунтованих доводів та не надав суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що потреба у забезпеченні позову відпала або змінились обставини (до винесення процесуального рішення у справі по суті спору), що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або ж того, що забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

В той же час, застосування заходів забезпечення позову у цій справі не призведуть до невиправданого обмеження прав відповідача чи третіх осіб, оскільки грошові кошти залишаються у володінні відповідача, а можливість розпоряджатися обмежується на певний час та лише щодо частини коштів, якої стосується спір.

Тимчасове накладення арешту на грошові кошти, не може будь-яким чином перешкоджати здійсненню господарської діяльності відповідача.

Суд наголошує, що під час розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову, суд не оцінює правомірність та доцільність вжиття ним заходів забезпечення позову, а лише з`ясовує, чи потреба у забезпеченні позову відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

У даному випадку відповідачем не наведено, а також належними та допустимими доказами не доведено існування обставин, які в розумінні ст. 145 ГПК України можуть бути підставами для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, так само як не наведені підстави для заміни одного заходу забезпечення позову іншим в порядку визначеному ст. 143 ГПК України.

Таким чином, дослідивши зміст поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку, що заявником не зазначалося та не наводилося доказів, що саме за проміжок часу з дати вжиття заходів забезпечення позову до дати подання клопотання про скасування заходів забезпечення позову, а також станом на час прийняття оскаржуваної ухвали, змінилися будь-які фактичні обставини справи, що мали спричинити процесуальні наслідки, визначені ст. 145 ГПК України.

Будь-яких інших обставин, які вказують на те, що потреба у забезпеченні позову у цій справі з тих чи інших причин відпала або змінилися певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову не наведено.

З огляду на те, що обставини, з урахуванням яких Господарський суд Одеської області вжив заходи забезпечення позову ухвалою від 09.02.2026 у справі № 916/388/26, не змінилися, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання

Суд також потворно наголошує, що в силу приписів статей 48, 59 Закону України «Про виконавче провадження» рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками зі спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби, а відтак хибними є твердження відповідача щодо настання негативних наслідків у вигляді несплати заробітної плати, податків та загальнообов`язкових зборів.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову (ч. 6 ст. 145 ГПК України).

Керуючись ст. ст. 145, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Центральний, сформованого в системі «Електронний суд» 11.03.2026 (вх. № 2-473/26 від 11.03.2026) про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили 16 березня 2026 року у відповідності до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Повну ухвалу складено та підписано 19 березня 2026 року.

Суддя О.О. Мусієнко