ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

02.03.2026м. ДніпроСправа № Б29/334-09 (904/5288/23)

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Харківська, будинок 14А, );

відповідача-2: Акціонерного товариства "Сенс-Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, );

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Юрченко Лариса Леонідівна (52005, Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Теплична, 31, 1 поверх)

про визнання недійсним іпотечного договору №17 від 18.01.2008 та скасування запису

в межах справи №Б29/334/-09

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної фірми "Будмехсервіс", місто Дніпропетровськ, вулиця Будьонного, 4

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада", смт. Ювілейне Дніпропетровського району Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

Суддя Первушин Ю.Ю.

за участю секретаря судового засідання (помічник за дорученням) Рустамової З.Р.

Від представників учасників справи:

від позивача: повноважний представник не з`явився.

від відповідача-1: повноважний представник не з`явився.

від відповідача-2: повноважний представник не з`явився.

третя особа: повноважний представник не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (відповідач-1); Акціонерного товариства "Альфа-Банк" (відповідач-2); за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Юрченко Лариси Леонідівни про визнання недійсним договору, скасування запису.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.10.2023 справу №Б29/334-09(904/5288/23) передано на розгляд судді Первушину Ю.Ю.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 28.11.2023 о 11:30 год.

Під час розгляду справи Господарським судом Дніпропетровської області ухвалою від 14.10.2024 клопотання Позивача про зупинення розгляду справи №Б29/334-09(904/5288/23) від 19.09.2024 (вх. суду №44293/24) було задоволено та прийнято рішення зупинити провадження по справі №Б29/334-09(904/5288/23) до закінчення перегляду в апеляційному порядку Центральним апеляційним господарським судом рішення по справі №Б29/334-09 (904/430/24).

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 03.09.2025 рішення по справі №Б29/334-09 (904/430/24) було завершено розгляд апеляційної скарги на рішення по суті спору. За наслідками апеляційного розгляду скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.08.2024 у справі № Б29/334-09 (904/430/24) залишено без задоволення, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.08.2024 у справі №Б29/334-09 (904/430/24) - залишено без змін.

08.10.2025 справу №Б29/334-09(904/430/24) повернуто до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2025 поновлено провадження у справі № Б29/334-09(904/5288/23). Призначено розгляд справи в судовому засіданні на 25.11.25 о 14:00 год.

11.11.2025 до відділу канцелярії суду від третьої особи надійшов лист (вх. суду №49567/25), за змістом якого третя особа просить суд розгляд справи слухати без її участі.

24.11.2025 через підсистему "Електронний суд" представник Позивача надіслала заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що представник перебуватиме у поїздці з 21.11.2025 по 28.12.2025, пов`язаною із сімейними обставинами буде відсутня в м. Дніпро (вх. суду №51563/25).

Судове засідання призначене на 25.11.2025 було знято з розгляду, задля збереження життя та здоров`я учасників судового процесу, оскільки по всій території України була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram каналу, що інформує про повітряну тривогу).

Розглянувши матеріали справи, ухвалою суду від 25.11.2025 справу №Б29/334-09 (904/5288/23) призначено на 17.12.2025 о 15:30 год., для подальшого розгляду.

Позивач у судове засідання не з`явився, 15.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату, в зв`язку з тим, що адвокат Стасовська Є.А., у зв`язку із раніш запланованою поїздкою у період з 21.11.2025 по 28.12.2025, пов`язаною із сімейними обставинами буде відсутня в м.Дніпро.

У судовому засіданні заслухано пояснення представника відповідача-2 щодо заявлених позовних вимог.

Ухвалою господарського суду від 17.12.2025 судове засідання відкладено 27.01.2026 на 10:00год.

14.01.2026 через систему "Електронний суд" надійшло клопотання представника Акціонерного товариства "Сенс Банк" (вх. суду 1737/26) в якому відповідач 2 просить закрити провадження у справі № 904/5288/23 (в межах справи Б29/334-09 про банкрутство ТОВ «Міжнародна будівельна компанія «Україна-Канада»).

Судове засідання призначене на 27.01.2026 було знято з розгляду, задля збереження життя та здоров`я учасників судового процесу, оскільки по всій території України була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram каналу, що інформує про повітряну тривогу).

Розглянувши матеріали справи, ухвалою суду від 27.01.2026 справу №Б29/334-09 (904/5288/23) призначити до розгляду у судовому засіданні на 02.03.2026 о 12:00 год. Явку учасників справи у судове засідання визнано обов`язковою.

У судове засідання 02.03.2026 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Позивач, ініціювавши судовий розгляд справи, насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі №9901/278/21.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України (дали за текстом - Кодекс) та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 (п.п. 8.2- 8.7).

Також, в постанові Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду постанові від 18.11.2022 по справі №905/458/21 наведено наступний аналіз наслідків неявки позивача в судове засідання.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі №910/16978/19.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.01.2026 відкладено судове засідання на 02.03.2026 о 12:00 год. Цією ж ухвалою явку у судове засідання учасників справи визнано обов`язковою.

Вищевказана ухвала була направлена позивачу ОСОБА_1 за адресою зазначеною в позовній заяві ( АДРЕСА_1 ), яка отримана позивачем особисто - 17.02.2026, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення R28 (залучена судом до матеріалів справи).

Також ухвала суду від 27.01.2026 була направлена в електронному вигляді до електронного кабінету - представнику позивача - адвокату Стасовській Євгенії Анатоліївні, та отримана адвокатом 30.01.2026, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, залучена судом до матеріалів справи.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 242 ГПК України день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи вважається днем вручення судового рішення. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відтак, Позивач належним чином повідомлений про слухання 02.03.2026 о 12:00 год. справи №Б29/334-09(904/5288/23).

Натомість позивач - ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, та не забезпечила явку повноважного представника до судового засідання, явка яка судом була визнана обов`язковою. Пояснень з приводу причин неявки до судового засідання Позивачем до суду не надано.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Що до можливості розгляду справи за відсутністю представника позивача Верховний суд в постанові від 18.11.2022 по справі №905/458/21 визначив наступну правову позицію.

Положення частини четвертої статті 202 та пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні. Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Підсумовуючи наведене вище, господарський суд дійшов наступних висновків.

Позивач до судового засідання 02.03.2026 не з`явився, про час та місце судового проведення засідання суду учасник судового процесу був обізнаний, поважних причин неявки суду не вказав, клопотання про розгляд справи без його участі не надав.

Про те, правова позиція Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі №905/458/21 ) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Харківська, будинок 14А, ); Акціонерного товариства "Сенс-Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ); за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Юрченко Лариси Леонідівни (52005, Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Теплична, 31, 1 поверх) про визнання недійсним іпотечного договору №17 від 18.01.2008 та скасування запису.

Керуючись статтями 202, 226, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Харківська, будинок 14А, ); Акціонерного товариства "Сенс-Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ); за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Юрченко Лариси Леонідівни (52005, Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Теплична, 31, 1 поверх) про визнання недійсним іпотечного договору №17 від 18.01.2008 та скасування запису - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 02.03.2026 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 03.03.2026.

Суддя Ю.Ю. Первушин