ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 р. м. Житомир Справа № 906/1008/25

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Шніт А.В.

секретар судового засідання Толстокарова І.С.

за участю представників сторін:

прокурор: Цеміна Н. Ю. - посвід. №071195 від 01.03.2023;

від позивача - 1: Гаврутенко С.В., сільський голова, виписка з ЄДР;

від позивача - 2: Кулинич О.С., представник, виписка з ЄДР;

від відповідача: не з`явився;

присутній: Сташенко М.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Керівника Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі 1) Вишевицької сільської ради

2) Державної екологічної інспекції Поліського округу

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Опер Сервіс"

про стягнення 361 373,00грн

Процесуальні дії по справі.

Керівник Коростишівської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Житомирської області в інтересах держави в особі Вишевицької сільської ради та Державної екологічної інспекції Поліського округу з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Опер Сервіс" 361 373,00грн шкоди.

В якості правових підстав прокурор посилається, зокрема, на Закон України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.1166, 1172 Цивільного кодексу України.

Ухвалою від 11.08.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначив на 30.09.2025 о 10:40.

13.08.2025 за вх.№10180/25 до суду через систему "Електронний суд" від позивача-2 надійшли додаткові пояснення у справі, відповідно до яких просить позов задовольнити в повному обсязі.

25.09.2025 за вх№12029 до суду через систему "Електронний суд" від позивача-1 надійшли пояснення, в яких позов прокурора підтримує.

26.09.2025 суд отримав від Вишевицької сільської ради оригінали документів, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Ухвалою суду від 30.09.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на 21.10.2025 о 14:15.

16.10.2025 на електронну пошту суду від Сташенка М.М надійшли пояснення.

Ухвалою від 21.10.2025 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті; судове засідання призначив на 09.12.2025 о 12:00.

Ухвалою від 09.12.2025 суд продовжив строк розгляду справи по суті та відклав розгляд справи по суті на 13.01.2026 о 11:00.

У зв`язку з оголошеною повітряною тривогою у м. Житомирі, 13.01.2026 об 11:00 розгляд справи №906/1008/25 не відбувся.

Ухвалою від 19.01.2026 суд призначив судове засідання на 10.02.2026 об 11:30.

03.02.2026 за вх.№1433/26 до суду через систему "Електронний суд" від Вишневицької селищної ради надійшли додаткові пояснення щодо вирізки дерев в селі Ірша.

В судове засіданні 10.02.2026 представники позивача-1 та відповідача не прибули.

Прокурор та представник позивача-2 надали свої пояснення щодо суті спору.

Водночас, прокурор вказала на необхідність обов`язкової явки голови Вишевицької селищної ради в судове засідання.

Ухвалою від 10.02.2026 суд продовжив строк розгляду справи по суті; відклав розгляд справи по суті на 24.02.206 о 12:00; визнав явку голови Вишевицької селищної ради в судове засідання визнати обов`язковою.

19.02.2026 за вх.№2133 на електронну пошту суду від Сташенка М.М надійшли пояснення.

В судовому засіданні 24.02.2026 на запитання суду щодо присутності представника Вишевицької селищної ради при виконанні робіт, представник позивача-1 повідомив, що не вбачав порушень ТОВ "Опер Сервіс". Водночас, підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Прокурор просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та стягнути судові витрати з відповідача.

Представник позивача-2 підтримала позицію прокурора та просила задовольнити позовні вимоги.

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином шляхом надсилання ухвали суду від 10.02.2026 на його адресу місцезнаходження, що підтверджується списком №26073 згрупованих відправлень та роздруківкою із сайту Укрпошта щодо відстеження пересилань поштового відправлення №R89 (а.с. 190-191).

Крім того, враховуючи положення ч.2 ст.2, ч.1, 2 ст.3, ч.1 ст.4 Закону України "Про доступ до судових рішень", суд зазначає, що сторони мали доступ до судових рішень та мали можливість ознайомитись з ухвалою суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Отже, відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце засідання суду в справі №906/1008/25.

Згідно з п.1 ч.3 ст.202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що явка представника відповідача в судове засідання не визнана обов`язковою, суд вважає, що його відсутність не перешкоджатиме розгляду справи за наявними в ній матеріалами, з огляду на приписи ч.9 ст.165 та ч.2 ст.178 Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 24.02.2026 судом оголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги прокурора обґрунтовано тим, що відповідач при виконанні робіт по видаленню дерев, в межах с. Ірша Вишевицької об`єднаної територіальної громади між вулицями Новоселів - Чорновола - Привокзальна здійснив незаконну порубку сироростучих дерев загальною кількістю 303 дерева, чим завдав шкоду навколишньому природному середовищу.

Вишевицька сільська рада позов прокурора підтримує та просить його задовольнити в повному обсязі.

Державна екологічна інспекція Поліського округу повністю підтримує позицію прокурора та просить задовольнити позов в повному обсязі.

Відповідач правом подання письмового відзиву на позовну заяву відповідно до ст.165 ГПК України не скористався.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

З метою здійснення контролю за станом зелених насаджень та території Вишевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, запобіганню негативних впливів на оточуюче середовище, подальшого озеленення населеного пункту, захисту приватного, державного та комунального майна від пошкоджень та охорони здоров`я жителів села, рішенням виконавчого комітету Вишевицької сільської ради №36 від 13.10.2011 утворено постійно діючу комісію з контролю за станом зелених насаджень (а.с.23).

27.06.2018 комісією проведено обстеження зелених насаджень на території с. Ірша Вишевицької ОТГ за участі державного інспектора охорони навколишнього природного середовища у Житомирській області та складено акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, в якому визначено 1370 дерев породи сосна, що підлягають видаленню (а.с. 31).

Рішенням виконавчого комітету Вишевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області №28 від 10.09.2018 затверджено акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню в с. Ірша (а.с. 30).

На виконання вказаного рішення 12.11.2018 між Вишевицькою сільською радою (надалі замовник, позивач -1) та ТОВ "Опер Сервіс" (надалі підрядник, відповідач) укладено договір підряду (а.с.35), за умовами п. 1.1. якого підрядник зобов`язується на свій ризик виконати роботу по видаленню сухостійних, аварійних і фаутних дерев, які знаходяться на території Вишевицької сільської ради і можуть спричинити надзвичайну ситуацію, а також загрожують життю та здоров`ю громадян, а замовник передати підряднику крони зрізаних дерев та інший ліквід в рахунок оплати виконаних робіт.

Відповідно до п. 2.1., 2.2., 2.3. згаданого договору, підрядник виконує роботу по видаленню дерев своїми силами і засобами. Підрядник, відповідно до переліку дерев, їх місце знаходження, видаляє дерева, звозить їх стовбури і крони в установлене місце, прибирає територію від відходів, сучків і листя, в разі потреби ремонтує об`єкти, які будуть пошкоджені під час видалення дерев. Замовник має вказати, які дерева підлягають видаленню в першу чергу і в якій кількості.

У п. 2.4. договору підряду сторони погодили, що підрядник виконує роботу в присутності представника замовника.

Згідно з умовами п. 4.1. договору підряду, сторони погоджуються, що строк початку робіт має розпочатися з дня наступного за днем підписання даного договору.

Строк закінчення робіт - 31 грудня 2018 року (п. 4.2. договору підряду).

Підрядник має право на дострокове закінчення робіт (4.3. договору підряду).

За умовами п. 4.4. договору підряду по закінченню робіт сторони мають скласти акт приймання-передачі ліквіду дерев в рахунок виконання договору.

Також, на виконання рішення №28 від 10.09.2018, Вишевицькою сільською радою 12.11.2018 видано ордер ТОВ "Опер Сервіс" на видалення 1370 дерев згідно з актом обстеження зелених насаджень, складеним 27.06.2018. Термін видалення встановлюється до 31.12.2018 (а.с.34).

06.03.2019 інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Закусило С.М., спільно з головою Вишевицької сільської ради об`єднаної територіальної громади Радомишльського району Житомирської області Гаврутенком С.В., начальником земельного господарського відділу Вишевицької сільської ради Янович В.Л., в присутності члена виконкому Вишевицької сільської ради Стороженко О.В., старости Іршанського старостинського округу Вишевицької об`єднаної територіальної громади Козленко Л.М. та громадянина Сташенко М.М. проведено обстеження земельної ділянки, що розташована в межах с. Ірша Радомишльського району Житомирської області між вулицями Новоселів - Чорновола Привокзальна та виявлено 303 незаконно зрізаних дерев породи сосна, береза, акація, клен, дуб, про що складено акт обстеження (а.с. 36).

У відповідності до перелікової відомості пнів незаконно зрізаних дерев, що розташовані в межах с. Ірша Радомишльського району між вулицями Новоселів-Чорновола-Привокзальна Вишевицької об`єднаної територіальної громади від 06.03.2019, здійснено порубку сироростучих дерев загальною кількістю 303 дерева, з них породи сосна в кількості 169 штук, породи береза в кількості 109 штук, породи акація в кількості 18 штук, породи клен в кількості 4 штуки та породи дуб в кількості 3 штуки. (а.с. 37-40).

Згідно обґрунтованого розрахунку розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням внаслідок незаконної порубки, в межах населеного пункту с. Ірша Радомишльського району Житомирської області, що розташовані між вулицями Новоселів-Чорновола-Привокзальна Вишевицької сільської ради, який проведено державним інспектором з ОНПС Поліського округу Закусило С. згідно такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників та додатку 1 постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 року № 559 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів", розмір спричиненої шкоди становить 361 373грн (а.с. 41-42).

19.03.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо здійснення невстановленою особою незаконної порубки, зокрема, 303 дерев породи сосна, береза, акація, клен та дуб, що розташовані в межах села Ірша Вишевицької ОТГ, номер кримінального правопорушення № 0000114 (витяг з реєстру на а.с. 20).

На підставі постанов слідчого СВ ВП №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 11.01.2023 та від 06.12.2024 в межах кримінального провадження №0000114 призначена судова інженерно-екологічна експертиза, за результатами проведення якої експерт надав висновок №77/23-25 від 12.12.2024 (а.с. 52-67).

Згідно вказаного висновку, розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки, в межах населеного пункту с. Ірша Радомишльського району Житомирської області, що розташовані між вулицями: Новоселів-Чорновола-Привокзальна Вишевицької сільської ради об`єднаної територіальної громади, 303 сироростучих дерев різних порід (сосна, береза, акація, клен, дуб) відповідно до перелікової відомості незаконно зрізаних дерев від 06.03.2019, становить 361 373,00грн.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 09.07.2025 (а.с.43-46), слідчим СВ ВП №2 Житомирського РУП ГУНП за участі спеціаліста Державної екологічної інспекції Поліського округу Ахмедова А.Ю. та сільського голови Вишевицької сільської ради Гаврутенка С.В. проведено огляд ділянки лісу, розташованої біля вул. Вячеслава Чорновола в с. Ірша Вишевицької ОТГ Житомирського району Житомирської області, на якій працівниками Державної екологічної інспекції Поліського округу 06.03.2019 виявлено незаконну порубку дерев. У ході огляду виявлено велику кількість сухостійних пнів, але визначити породу дерев є неможливим через сплив значного часу з моменту виявлення вирубки. Кількість пнів та їх діаметр не визначався оскільки вказані відомості встановлені під час проведення обстеження працівниками Державної екологічної інспекції Поліського округу.

Прокурор вважає, що відповідач, виконуючи роботи по вирізанню сухостійних та аварійних дерев відповідно до ордера від 12.11.2018, здійснив незаконну порубку сироростучих дерев загальною кількістю 303 дерева, чим завдав шкоду навколишньому природному середовищу.

Підставою реалізації прокурором представницьких функцій згідно зі ст. 23 Закону "Про прокуратуру" стала усвідомлена пасивна поведінка позивачів.

Відповідно до ч.1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230, до повноважень Держекоінспекції належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо: здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від незаконних рубок; пред`явлення претензій про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, розрахунок їх розміру, звернення до суду з відповідними позовами; вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Територіальним органом Держекоінспекції на території Житомирської області є Державна екологічна інспекція Поліського округу.

Проте, Державною екологічною інспекцією Поліського округу, як органом контролю, не реалізовуються надані законом повноваження щодо стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, незважаючи на те, що про вчинення незаконної порубки останній було відомо з березня 2019 року (лист Державної екологічної інспекції Поліського округу від 12.03.2019, польова перелікова відомість від 06.03.2019, акт обстеження від 06.03.2019 з обґрунтованим розрахунком спричиненої шкоди).

Коростишівською окружною прокуратурою листом від 06.02.2025 в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" поінформовано Державну екологічну інспекцію Поліського округу про наявні факти порушення вимог природоохоронного законодавства, заподіяння відповідної шкоди, та необхідність вжиття відповідних заходів реагування щодо їх усунення, у тому числі шляхом звернення з цих питань до суду. У листі також повідомлено, що у випадку невжиття заходів до стягнення заподіяної шкоди, органами прокуратури вирішуватиметься питання щодо ініціювання відповідного позову в інтересах держави самостійно (а.с. 68-73).

У відповідь на вказаний лист Державна екологічна інспекція Поліського округу листом від 24.02.2025 повідомила, що заходи позовного характеру щодо відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев на території Житомирської області, Інспекцією не були реалізовані у зв`язку з відсутністю достатніх коштів для сплати судового збору. Разом з тим вказано, що Інспекція не заперечує проти вжиття заходів представницького характеру Коростишівською окружною прокуратурою (а.с. 74-76).

Як зазначено вище, незаконну порубку дерев здійснено на земельній ділянці комунальної власності, що розташована на території Вишевицької територіальної громади Житомирського району Житомирської області.

Відповідно до ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" одним із повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища є здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку (ст. 145 Конституції України).

Місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ст. 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Згідно зі ст.47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Прокурор вказує, що несплата відповідачем заподіяної шкоди порушує право держави в особі Вишевицької сільської ради на ефективне розпорядження в інтересах громади коштами, що підлягають стягненню, що відповідно ослаблює економічні інтереси органу місцевого самоврядування.

Вишевицька сільська рада згідно зі ст.10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" є органом, що представляє територіальну громаду та діє в її інтересах, а також у відповідності до ст.18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" має повноваження звертатись до суду з метою реалізації повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Тобто, саме Вишевицька сільська рада є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Коростишівською окружною прокуратурою листом від 12.02.2025 поінформовано Вишевицьку сільську раду в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" про вищезазначені обставини порушення вимог природоохоронного законодавства та заподіяння шкоди, а також про необхідність вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі щодо стягнення завданої шкоди в судовому порядку. У листі також повідомлено, що у випадку невжиття заходів до стягнення заподіяної шкоди, органами прокуратури вирішуватиметься питання щодо ініціювання відповідного позову в інтересах держави самостійно (а.с. 77).

У відповідь на згаданий лист Вишевицька сільська рада листом від 20.02.2025 повідомила, що заходи позовного характеру щодо відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, не здійснювались. Поряд з цим, вказано, що сільська рада не заперечує проти вжиття заходів представницького характеру Коростишівською окружною прокуратурою (а.с.82).

Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №915/20/18 визначив, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не має загальнодержавного характеру, але спрямоване на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №914/225/18 та враховується судом відповідно до ч.6 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", ч.4 ст.236 ГПК України.

Отже, прокурор відповідно до норм ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" обґрунтував необхідність представництва інтересів держави, оскільки компетентні органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не відреагували на стверджуване порушення вимог природоохоронного законодавства.

Звертаючись до Державної екологічної інспекції Поліського округу та Вишевицької сільської ради до подання позову, прокурор надав їм можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову до суду. Невжиття компетентними органами жодних заходів протягом розумного строку після повідомлення прокурора про стверджуване порушення, кваліфікується як бездіяльність відповідних органів та є достатньою підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Таким чином, суд встановив, що прокурор дотримався порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру".

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України), з аналізу якої вбачається, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Верховний Суду у постанові від 23.08.2023 у справі №912/2836/21 за позовом прокурора про стягнення збитків, заподіяних порушенням природоохоронного законодавства, вказав, що для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме:

- протиправна поведінка (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, яка не відповідає вимогам закону, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії);

- наявність шкоди (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права. У правовідносинах, що розглядаються, шкода - це фактично міра відповідальності);

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди;

- вина порушника.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Як вбачається з матеріалів справи 12.11.2018 між Вишевицькою сільською радою (замовник) та ТОВ "Опер Сервіс" (підрядник) укладено договір підряду (а.с.35), за умовами п. 1.1. якого підрядник зобов`язується на свій ризик виконати роботу по видаленню сухостійних, аварійних і фаутних дерев, які знаходяться на території Вишевицької сільської ради і можуть спричинити надзвичайну ситуацію, а також загрожують життю та здоров`ю громадян, а замовник передати підряднику крони зрізаних дерев та інший ліквід в рахунок оплати виконаних робіт.

У п. 2.4. договору підряду сторони погодили, що підрядник виконує роботу в присутності представника замовника.

Згідно з умовами п. 4.1. договору підряду, сторони погоджуються, що строк початку робіт має розпочатися з дня наступного за днем підписання даного договору.

Строк закінчення робіт - 31 грудня 2018 року (п. 4.2. договору підряду).

Підрядник має право на дострокове закінчення робіт (4.3. договору підряду).

Статтею 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (п.1 ч. 2).

В силу положень ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Положеннями ч.1, 2 ст. 837 ЦК України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до ч.1 ст.853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Згідно з ч.4 ст.882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Судом встановлено, що окрім укладеного між позивачем-1 та відповідачем договору підряду, в матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження виконання відповідачем обумовлених договором робіт.

Так, відповідно до п. 1.1., 4.4. договору крони зрізаних дерев та інший ліквід замовник передає підряднику в рахунок оплати виконаних робіт; по закінченню робіт сторони мають скласти акт приймання-передачі ліквіду дерев в рахунок виконання договору.

Проте, суду не надано та в ході розгляду справи не повідомлено про існування такого акту, підписаного сторонами договору.

Разом з тим, за умовами п. 2.4. договору сторони погодили, що підрядник виконує роботу в присутності представника замовника. Тому, враховуючи вказані положення договору та здійснивши припущення, що відповідач проводив роботи по видаленню сухостійних, аварійних і фаутних дерев, логічним є питання, чому представник замовника не контролював вирубку дерев, в тому числі, не зупинив вирубку 303 сироростучих дерев.

Основним аргументом прокурора щодо доведення протиправної поведінки відповідача та його вини у незаконній вирубці 303 сироростучих дерев є існування укладеного 12.11.2018 між Вишевицькою сільською радою та ТОВ "Опер Сервіс договір підряду, за умовами якого відповідач зобов`язувався виконати роботу по видаленню сухостійних, аварійних і фаутних дерев.

Проте, не дивлячись на наявність вказаного договору, матеріали справи не містять доказів того, що сторонами на виконання п. 4.4. договору складений та підписаний акт приймання-передачі ліквіду дерев в рахунок виконання договору, тому відсутні підстави стверджувати, що відповідач проводив роботи по видаленню сухостійних, аварійних і фаутних дерев, а також здійснив незаконну вирубку 303 сироростучих дерев.

Судом встановлено, що в акті обстеження від 06.03.2019 зафіксовано лише факт незаконної вирубки 303 дерев породи сосна, береза, акація, клен, дуб на земельній ділянці, розташовані в межах с. Ірша Радомишльського району Житомирської області між вулицями Новоселів - Чорновола - Привокзальна (а.с. 36).

19.03.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо здійснення невстановленою особою незаконної порубки, зокрема, 303 дерев породи сосна, береза, акація, клен та дуб, що розташовані в межах села Ірша Вишевицької ОТГ, номер кримінального правопорушення № 0000114 (витяг з реєстру на а.с. 20).

Докази щодо встановлення винної особи за результатом кримінального провадження суду не надані.

Таким чином, твердження щодо здійснення незаконної вирубки саме відповідачем є необґрунтованими.

З наведеного слідує, що прокурор не довів та суд не встановив протиправність (незаконність) поведінки відповідача та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, що є наслідком відсутності вини відповідача.

Таким чином, враховуючи відсутність трьох елементів складу правопорушення (протиправної поведінки, причинного зв`язку та вини), відповідальність відповідача за заподіяну шкоду є виключеною.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч.3 ст.13, ст.74 ГПК України).

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно він не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17, від 16.10.2024 у справі 908/1336/23 (908/3008/23). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1 ст.86 ГПК України).

Враховуючи докази, які містяться у матеріалах справи, а також норми чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову.

Розподіл судових витрат.

Пунктом 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За подання до господарського суду даного позову Житомирською обласною прокуратурою сплачено судовий збір в сумі 5 420,60грн (а.с. 92).

Зважаючи на відмову в задоволенні позову, сплачений судовий збір покладається на Житомирську обласну прокуратуру.

Керуючись статтями 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 05.03.26

Суддя Шніт А.В.

Надіслати:

1- Коростишівській окружній прокуратурі в Електронний кабінет підсистеми "Електронний суд"

2 - Житомирській обласній прокуратурі в Електронний кабінет підсистеми "Електронний суд"

3, 4 - позивачам в Електронні кабінети підсистеми "Електронний суд"

5 - відповідачу (ід. код: 41677840) рек. з повід.