УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

09.03.2026Справа № 910/2208/26

Господарський суд міста Києва у складі судді Літвінової М.Є., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київський річковий порт» (адреса: 04071, місто Київ, вулиця Верхній Вал, будинок 70)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вищий навчальний заклад «Амерікан Юніверсіті Київ» (адреса: 04070, місто Київ, пл. Поштова, будинок 3, )

про стягнення 28 047 219, 76 грн

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Київський річковий порт» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вищий навчальний заклад «Амерікан Юніверсіті Київ» про стягнення 28 047 219, 76 грн, з яких: 22 003 727, 69 грн основний борг та 6 043 492, 07 грн штраф.

Дослідивши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Київський річковий порт», суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору, в той же час позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач зазначає, що предметом позову є стягнення заборгованості орендної плати в сумі понад 22 млн. грн., яка виникла через неналежне виконання відповідачем договірних зобов`язань, внаслідок чого Приватне акціонерне товариство «Київський річковий порт» з травня 2025 року несе додаткові фінансові обтяження спрямовані на недопущення виникнення заборгованості з податку на нерухомість, плати за землю, екологічного податку, інших обов`язкових платежів щодо майна та земельної ділянки, а сплата судового збору в сумі понад 330 тис. грн. призведе до виникнення у позивача заборгованості зі сплати обов`язкових платежів, нарахування штрафних санкцій за їх не своєчасну сплату, що не буде компенсовано за рахунок стягнутої за рішенням суду заборгованості.

У зв`язку з цим, виникла необхідність у заявлені клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення судом першої інстанції у цій справі.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд звертає увагу, що стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає можливість відстрочення або звільнення від сплати судового збору виключно для фізичних осіб за наявності відповідних умов.

Одночасно судом врахована позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена в п.71 постанови від 21 січня 2026 року у cправі № 925/1293/19, згідно з якою висновок судів про неможливість застосування статті 8 Закону № 3674-VI до юридичних осіб без додаткового аналізу обставин конкретної справи - за висновками ЄСПЛ - не відповідає вимогам Конвенції, оскільки пропорційність обмеження доступу до суду має оцінюватися індивідуально з урахуванням фактичної можливості сплатити збір та наслідків відмови у такому доступі для права на судовий захист.

Суд відзначає, що обов`язковою умовою для відстрочення сплати судового збору є наявність обґрунтованих обставин, що свідчать про неможливість сплати судового збору. При цьому, обов`язок по доведенню наявності таких обставин покладається на заявника.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору оскільки позивачем не надано будь яких доказів, які свідчать про дійсний майновий стан та відсутність грошових коштів, тому у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви суд відмовляє.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору встановлено ч. 2 ст. 4 вказаного Закону, зокрема, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 1, 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0, 8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позовна заява подана по суду через систему «Електронний суд» 02.03.2026.

Станом на 01.01.2026 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328,00 грн (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік»).

Як вбачається з позовної заяви, вона містить вимогу про стягнення з відповідача 28 047 219, 76 грн.

Суд зазначає, що сума судового збору при звернені з цим позовом становить 336 566, 64 грн.

Відповідно до п. 3, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Київський річковий порт» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київський річковий порт» залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - не пізніше 5 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

4. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі (336 566, 64 грн); надати докази його направлення відповідачу.

5. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є. Літвінова