УХВАЛА

05 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 904/703/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кролевець О.А. - головуючий, Баранець О.М., Мамалуй О.О.,

перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026

(головуючий суддя - Дармін М.О., судді - Мороз В.Ф., Чус О.В.)

та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024

(суддя - Ніколенко М.О.)

у справі №904/703/23

за позовом ОСОБА_1

до Садівничого товариства "Тягинка"

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

10.02.2026 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 у справі №904/703/23 разом з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження та клопотанням про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Суд дійшов висновку, що вказана касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено форму і зміст касаційної скарги.

Окрім того, відповідно до п. п. 4, 6 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено судові рішення, що оскаржуються та вимоги особи, яка подає скаргу.

У 2023 році ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Садівничого товариства "Тягинка", в якому просив:

- визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів членів Садівничого товариства "Тягинка", які оформлені протоколом від 08.10.2021 №1-1;

- визнати недійсними рішення зборів членів правління Садівничого товариства "Тягинка", які оформлені протоколом від 19.03.2022 № 7;

- зобов`язати Садівниче товариство "Тягинка" підключити ділянку НОМЕР_1, яка належить ОСОБА_1 , до електроенергії, питної та поливної води.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 у справі №904/703/23, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026, відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Як вбачається із прохальної частини касаційної скарги скаржник просить скасувати повністю рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026 та ухвалити нове рішення, яким:

- визнати частково недійсним рішення засідання членів правління Садівничого товариства "Тягинка", які оформлені протоколом від 19.03.2022 року № 7 пункт 1 в частині виключення із членів товариства ОСОБА_1 та пункт 2 в частині відключення ділянки № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_1 від електроенергії, питної та поливної води;

- зобов`язати Садівниче товариство "Тягинка" підключити ділянку НОМЕР_1, яка належить ОСОБА_1 до електроенергії, питної та поливної води.

Проте скаржником всупереч вимогам, встановленим ГПК України, не уточнено в прохальній частині касаційної скарги щодо ще однієї заявленої у позові немайнової вимоги, а саме щодо визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів членів Садівничого товариства "Тягинка", які оформлені протоколом від 08.10.2021 №1-1.

Враховуючи зазначене, ОСОБА_1 необхідно усунути вказані вище недоліки шляхом подання до Верховного Суду уточненої касаційної скарги в якій чітко викласти вимоги касаційної скарги та вказати в якій частині скаржник не погоджується із оскаржуваними судовими рішеннями.

Окрім того, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2684,00 грн.

Згідно з пп. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Таким чином за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення у справі №904/703/23 скаржник мав сплатити судовий збір у сумі 16 104,00 грн (2684,00 грн *3 * 200%).

Однак до касаційної скарги скаржника не додано доказів сплати судового збору, натомість заявлено клопотання, у якому скаржник просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 у справі №904/703/23. Вказане клопотання обґрунтовано тим, що єдиним джерелом існування скаржника на даний час є отримувана ним щомісячна пенсія у розмірі 6 966,18 грн (всього за 2025 рік отримано пенсії в розмірі 90 456,36 грн), на підтвердження чого надає довідку про доходи №782667, видану Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області. Відповідно до відомостей про дохід позивача його дохід за 2025 рік становить 100,00 грн, на підтвердження чого надає копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 28.01.2026, отже розмір судового збору у сумі 16 104,00 грн значно перевищує 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 1 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, з аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Статтею 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на те, що скаржником не підтверджено належним чином, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік. Копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 28.01.2026 та копія довідки про доходи №782667, видана Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, не підтверджує неможливість сплати судового збору за касаційний перегляд оскаржуваних судових рішень та те, що розмір судового збору за касаційний перегляд оскаржуваних судових рішень перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, оскільки не виключена можливість отримання скаржником у 2025 році інших видів доходів.

Згідно з ч. 2 ст. 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Верховний Суд звертає увагу скаржника, що судовий збір має бути перерахований за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007

Код класифікації доходів бюджету: 22030102

Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Призначення платежу *;101; _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

Отже, скаржнику необхідно надати Суду докази, що підтверджують сплату судового збору в установленому Законом порядку в сумі 16 104,00 грн.

Враховуючи викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 у справі №904/703/23 підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 292 ГПК України із наданням скаржнику строку протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме шляхом подання до Верховного Суду заяви про усунення недоліків касаційної скарги, до якої долучити: уточнену касаційну скаргу, в якій чітко викласти вимоги касаційної скарги та вказати в якій частині скаржник не погоджується із оскаржуваними судовими рішеннями; докази, що підтверджують сплату судового збору в установленому Законом порядку в сумі 16 104,00 грн.

Суд звертає увагу скаржника на те, що заяву про усунення недоліків касаційної скарги слід подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у встановлений цією ухвалою строк, а також надати Суду докази надіслання копії заяви про усунення недоліків касаційної скарги іншим учасникам справи.

Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження не розглядається.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1.Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2.Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.01.2026 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 у справі №904/703/23 залишити без руху.

3.Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4.Наслідки невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали встановлені статтею 292 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.А. Кролевець

Судді О.М. Баранець

О.О. Мамалуй