СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року м. Харків Справа № 922/1856/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Демідова П.В., суддя Білоусова Я.О, суддя Мартюхіна Н.О, при секретарі судового засідання Курило Є.П., розглянувши в судовому засіданні апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Попова Олександра Вікторовича (вх.№278Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.01.2026 року у справі №922/1856/22

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд", м.Харків,

до відповідача: Приватного підприємства "Бомонд Плюс", сел. Котляри, Харківський р-н, Харківська обл.,

про стягнення заборгованості,

в межах справи №922/2681/24 про банкрутство Приватного підприємства "Бомонд Плюс"

Представники сторін:

від заявника: не брав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, у зв`язку з технічною неможливістю (відсутність звуку);

від ТОВ «Овіс Трейд»: Бевзюк О.О. (в залі суду) - на підставі ордеру;

від відповідача: не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

19.10.2022 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Приватного підприємства "Бомонд Плюс" про стягнення заборгованості за договором постачання електричної енергії № ПЕ-213/21 від 23.06.2021 в розмірі 959303,64 грн, з яких: 879552,02 грн - основний борг, 68275,41 грн - інфляційні втрати; 11476,21 грн - 3% річних.

Господарський суд Харківської області (суддя Аріт К.В.) рішенням від 24.01.2023 позов задовольнив повністю; стягнув з Приватного підприємства "Бомонд Плюс" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" 879552,02 грн боргу за фактично спожиту електричну енергію за Договором про постачання електричної енергії споживачу (приєднання) №ПЕ-213/21 від 23.06.2021 року, 68275,41 грн інфляційних збитків, 11476,21 грн 3% річних, 14389,55 грн судового збору, 30000,00грн витрат на професійну правничу допомогу.

За даними комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» та Єдиного державного реєстру судових рішень, Господарський суд Харківської області (суддя Кононова О.В.) ухвалою від 09.08.2024 відкрив провадження у справі про банкрутство Приватного підприємства "Бомонд Плюс"; визнав розмір вимог ініціюючого кредитора ТОВ "Овіс Трейд" в загальній сумі 1207520,07 грн. Ухвалою від 23.10.2024 в попередньому засіданні визнав вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" в загальній сумі 1 207 520,07 грн (з яких 1 066 906,52 - основний борг, 14389,55 грн - судового збору по справі № 922/1856/22, 30 000,00грн - витрат на професійну правничу допомогу по справі № 922/1856/22, 24 224,00 судовий збір за звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у даній справі та 72 000,00 грн витрат пов`язаних із розглядом цієї справи (авансовий платіж згідно ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства). Постановою від 27.11.2024 була припинена процедура розпорядження майном боржника, Приватне підприємство "Бомонд Плюс" було визнано банкрутом та відкрита ліквідаційна процедура

Господарський суд Харківської області ухвалою від 09.04.2025 замінив кредитора у справі № 922/2681/24 ТОВ "ОВІС ТРЕЙД" його правонаступником - ФОП Поповим Олександром Вікторовичем у повному обсязі на суму 1 207 520,07 грн.

26.11.2025 до Господарського суду Харківської області надійшла заява Попова Олександра Вікторовича про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 24.01.2023 по справі № 922/1856/22 за нововиявленими обставинами.

В обґрунтування заяви Попов О.В. посилається на недійсність та нечинність актів приймання - передачі електричної енергії, на підставі яких судом встановлені обсяги електричної енергії, що передавалась позивачем ТОВ "Овіс Трейд" відповідачу ПП "Бомонд Плюс" та за які стягнута заборгованість рішенням по справі № 922/1856/22. В підтвердження зазначених фактів заявник посилається на висновок експертів № 494/1-14/25 за результатами проведення комісійного комп`ютерно - технічного дослідження, що була проведена Науково- дослідницьким центром судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності на замовлення ФОП Попова О.В.

Враховуючи положення статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства вказана заява, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 26.11.2025 передана на розгляд судді Коновій О.В., що розглядає справу №922/2681/24 про банкрутство ПП «Бомонд Плюс».

Господарський суд Харківської області ухвалою від 27.01.2026 відмовив у задоволенні заяви Попова Олександра Вікторовича (вх. №17 від 26.11.2025) про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Харківської області від 24.01.2023 по справі №922/1856/22; рішення Господарського суду Харківської області від 24.01.2023 по справі №922/1856/22 залишив без змін.

Мотивуючи постановлену ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що наведені у заяві обставини не є нововиявленими в розумінні господарського процесуального законодавства та мотиви заяви фактично зводяться до намагання спонукати суд здійснити переоцінку доказів, які вже були предметом дослідження під час розгляду справи по суті. Суд першої інстанції, враховуючи, що наданий висновок експертів був складений вже після ухвалення судового рішення, зазначає, що фактично заявник намагається підмінити поняття нововиявленої обставини новим доказом, який не був поданий ним до суду першої інстанції. Також, суд звернув увагу заявника на те, що його доводи фактично зводяться до тверджень що можуть бути підставою для перегляду рішення, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 320 ГПК України, в умовах встановлення таких обставин вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили. Щодо позиції ФОП Попова О.В. про відсутність у ТОВ "Овіс Трейд" процесуальної правосуб`єктності (статусу учасника справи), суд зауважив, що в межах провадження по справі № 922/1856/22 ФОП Попов О.В. з відповідною заявою про заміну сторони не звертався, процесуальної заміни учасника позовного провадження в справі № 922/1856/22 раніше не відбулось. Водночас, зважаючи на заміну ТОВ "Овіс Трейд" на ФОП Попова Олександра Вікторовича в межах справи про банкрутство та відповідне правонаступництво у зобов`язанні, суд зазначив, що не вбачає перешкод щодо участі первісного кредитора боржника ТОВ "Овіс Трейд" як позивача в цій справі та врахування його правової позиції в цьому провадженні щодо перегляду рішення Господарського суду Харківської області від 24.01.2023 за нововиявленими обставинами по справі №922/1856/22.

Фізична особа-підприємець Попов Олександр Вікторович, не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, звернувся з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням ст.320 ГПК України, в ході перегляду рішення за нововиявленими обставинами судом першої інстанції було проігноровано факт фальсифікації доказів та було порушено право на справедливий суд.

Обґрунтовуючи подану апеляційну скаргу заявник посилається на висновок експертів № 494/1-14/25, відповідно до яких файли (акти приймання-передачі електричної енергії), які стали основою судового рішення, фізично не існували в дати, якими були датовані, а були скомпільовані з різних графічних елементів у жовтні 2022 року, що свідчить про фальсифікацію документів, та в умовах встановлення судом першої інстанції вказаного факту, заявлені вимоги, на його думку, не були б задоволені. Скаржник зазначає, що суд першої інстанції помилково кваліфікував висновок експерта як новий доказ, тоді як він є лише засобом підтвердження нововиявленої обставини - об`єктивного факту неіснування документів у часі та просторі на момент виникнення зобов`язань. Заявник наголошує, що нововиявленою обставиною у даній справі є технічна властивість файлів, вказаний факт не залежить від наявності чи відсутності вини конкретної особи у вчиненні злочину, у зв`язку з чим вимагати вирок, на його думку є відмовою у доступі до правосуддя та створення перешкод для перегляду незаконного рішення. Також, скаржник зауважує, що фактом підтвердження господарської операції є первинні документи, оскільки відповідні документи, є сфальсифікованим то і надані ТОВ «Овіс Трейд» звіти ОСР та податкові накладні ґрунтуються на неіснуючих фактах, крім того, оскільки після укладення договору цесії від 05.03.2025 та отримання оплати ТОВ «Овіс Трейд» перестало бути кредитором, суд першої інстанції неправомірно прийняв до уваги його заперечення.

02.03.2026 від ліквідатора відповідача через підсистему «Електронний суд» надійшли пояснення на апеляційну скаргу, в яких він зазначає, що згідно з висновком експертів акти прийому-передачі електричної енергії, подані до суду ТОВ «Овіс Трейд», мають ознаки комп`ютерного монтажу (модифікації), у зв`язку з чим необхідно здійснити перегляд рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

03.03.2026 від ТОВ «Овіс Трейд» через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.01.2026 залишити без змін, посилаючись на те, що заявник намагається до заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами надати нові докази, які не досліджувались в рамках справи № 922/1856/22, як то заява свідка, рішення власника, висновки експерта, що суперечить статті 320 ГПК України та за допомогою інституту перегляду рішення за нововиявленими обставинами намагається переглянути рішення, замінюючи апеляційну інстанцію. ТОВ «Овіс Трейд» зазначає, що саме дані АК «Харківобленерго», які надані до матеріалів справи є первинними та скаржник неправильно трактує, що вказані дані формуються на підставі актів приймання передачі між ТОВ «Овіс Трейд» та ПП «Бомонд Плюс». Також, ТОВ «Овіс Трейд» наголошує, що поведінка заявника не відповідає реальній зацікавленості у покупці боргу ПП «Бомонд плюс», оскільки спрямована на визнання отриманого права щодо стягнення заборгованості не чинним.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2026, в порядку ст.32 Господарського процесуального кодексу України, для розгляду апеляційної скарги визначено склад колегії суддів: Демідова П.В. - головуючий суддя, Білоусова Я.О. - суддя, Мартюхіна Н.О. - суддя.

Східний апеляційний господарський суд ухвалою від 17.02.2026 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичною особи-підприємця Попова Олександра Вікторовича (вх.№278Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.01.2026 у справі № 922/1856/22; призначив розгляд апеляційної скарги на "12" березня 2026 р. о 12:30 годині у приміщенні суду; встановив учасникам справи термін до 02.03.2026 (включно) подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання та письмові пояснення з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження; витребував у Господарського суду Харківської області матеріали справи № 922/1856/22.

Копія вказаної ухвали направлена до електронних кабінетів сторін.

Відповідно до ч.1 ст.285 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) судові рішення суду апеляційної інстанції вручаються (видаються або надсилаються) в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу.

Частиною 6 ст.242 ГПК України, передбачено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно з довідками, сформованими в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» копія ухвали суду від 17.02.2026 доставлена до електронних кабінетів заявника, позивача та представника відповідача 18.02.2026, у зв`язку з чим, враховуючи положення ч.6 ст.242 ГПК України, копія ухвали вважається врученою 18.02.2026.

У зв`язку з відсутністю електронного кабінету у відповідача, копія ухвали суду від 17.02.2026 направлена на адресу його місцезнаходження, листом з рекомендованим повідомленням. Конверт з рекомендованим повідомленням повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

День проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (п.5 ч.6 ст.242 ГПК України).

Отже, сторони належним чином повідомлені про відкриття апеляційного провадження, дату, час та місце розгляду апеляційної скарги заявника.

19.02.2026 матеріали справи №922/1856/22 надійшли до Східного апеляційного господарського суду.

06.03.2026 від представника Фізичної особи-підприємця Попова Олександра Вікторовича через підсистему "Електронний суд" надійшла заява про проведення судового засідання 12.03.2026 по справі №922/1856/22 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису за допомогою сервісу https://vkz.court.gov.ua/, яку суд задовольнив ухвалою від 09.03.2026.

В судове засідання з`явився представник ТОВ «Овіс Трейд», просила залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, з підстав викладених у відзиві.

Заявник та відповідач в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник заявника мав брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте після декілька спроб з`єднання з останнім за допомогою сервісу https://vkz.court.gov.ua/, його не було чутно.

Згідно з ч.8 ст.197 ГПК України використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву.

Враховуючи зазначене, в умовах забезпечення апеляційним судом представнику заявника технічної можливості участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, беручи до уваги стабільну роботу системи в залі судових засідань в ході її попереднього тестування та під час судового засідання, а також враховуючи, що ризики технічної неможливості участі в засіданні покладені на представника заявника, судова колегія дійшла висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності представника заявника.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч.1 ст.271 ГПК України).

Переглядаючи в апеляційному порядку оскаржуване судове рішення, в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

23.06.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" (постачальник, позивач) та Приватним підприємством "Бомонд Плюс" (споживач, відповідач) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу (приєднання) №ПЕ-213/21 (надалі - Договір).

Відповідно до пункту 2.1. Договору Постачальник зобов`язується продати електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач прийняти та оплатити Постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснити інші платежі згідно з умовами цього Договору, додатків до цього Договору, Закону України «Про ринок електричної енергії», Правилами ринку, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. №307, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312, Кодексу систем розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. №311.

На підтвердження виконання умов договору позивач надав наступні документи: акт прийома-передачі електричної енергії №11845 від 31.07.2021; рахунок на оплату №4771 від 31.07.2021; акт прийома-передачі електричної енергії №13614 від 31.08.2021; рахунок на оплату №5498 від 31.08.2021; акт прийома-передачі електричної енергії №15520 від 30.09.2021; рахунок на оплату №6429 від 30.09.2021; рахунок на оплату №6430 від 30.09.2021; акт прийома-передачі електричної енергії №17111 від 31.10.2021; рахунок на оплату №7030 від 31.10.2021; акт прийома-передачі електричної енергії №19027 від 31.11.2021; рахунок на оплату №7969 від 30.11.2021; акт прийома-передачі електричної енергії №20551 від 31.12.2021; рахунок на оплату №8758 від 31.12.2021; акт прийома-передачі електричної енергії №1985 від 31.01.2022; рахунок на оплату №950 від 31.01.2022; акт прийома-передачі електричної енергії №2821 від 28.02.2022; рахунок на оплату №1486 від 28.02.2022; акт прийома-передачі електричної енергії №5027 від 31.05.2022; рахунок на оплату №2570 від 31.05.2022; акт прийома-передачі електричної енергії №5851 від 30.06.2022; рахунок на оплату №2811 від 30.06.2022; акт прийома-передачі електричної енергії №7120 від 31.07.2022; рахунок на оплату №3349 від 31.07.2022; акт прийома-передачі електричної енергії №8070 від 31.08.2022; рахунок на оплату №3750 від 31.08.2022; акт прийома-передачі електричної енергії №9181 від 30.09.2022.

У зв`язку з несплатою заборгованості в розмірі 879552,02 грн за договором постачання електричної енергії № ПЕ-213/21 від 23.06.2021, ТОВ «Овіс Трейд» звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до ПП «Бомонд Плюс» про стягнення заборгованості в розмірі 959303,64 грн, з яких: 879552,02 грн - основний борг, 68275,41 грн - інфляційні втрати; 11476,21 грн - 3% річних.

Господарський суд Харківської області за результатами розгляду заявлених вимог ухвалив рішення від 24.01.2023 про задоволення позову повністю, в якому дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив, що відповідач не здійснив оплату за поставлену електричну енергію у період з листопада 2021 по вересень 2022 року, чим порушив умови укладеного між сторонами договору в частині повної та своєчасної оплати електричної енергії, у зв`язку з чим у нього утворилась заборгованість в розмірі 879552,02 грн, зазначивши, що відповідачем не надано доказів на спростування позовних вимог або доказів сплати боргу чи контрозрахунку заборгованості, крім того підписавши акти приймання-передачі електричної енергії відповідач погодився з обсягом та вартістю наданих послуг.

23.02.2023 зазначене рішення набрало законної сили.

В подальшому ТОВ "Овіс Трейд" звернувся до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного підприємства "Бомонд Плюс", оскільки боржник мав перед кредитором заборгованість на загальну суму 1 111 296,07 грн., що було підтверджено рішенням Господарського суду Харківської області від 24.01.2023 у справі № 922/1856/22.

Господарський суд Харківської області ухвалою від 09.08.2024 по справі № 922/2681/24 відкрив провадження у справі про банкрутство Приватного підприємства "Бомонд Плюс", визнав розмір вимог ініціюючого кредитора ТОВ "Овіс Трейд" в загальній сумі 1207520,07грн.

За результатами попереднього засідання Господарський суд Харківської області постановив ухвалу від 23.10.2024, якою визнав розмір грошових вимог кредиторів, що вносяться розпорядником майна до реєстру вимог кредиторів, зокрема Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" в загальній сумі 1 207 520,07 грн .

05.03.2025 між кредитором ТОВ "Овіс Трейд" (первісний кредитор) та ФОП Поповим О.В. (новий кредитор) укладено договір про відступлення права вимоги.

Відповідно до п.1.1. вказаного Договору, в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Первісний кредитор відступає Новому кредитору, а Новий кредитор набуває право вимоги, що належить Первісному кредитору, а також права кредитора у справі про банкрутство № 922/2681/24, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" до Приватного підприємства "Бомонд Плюс" (надалі - Боржник), яка розглядається Господарським судом Харківської області.

Пунктом 1.2. Договору визначено, розмір вимог, що відступаються Первісним кредитором Новому кредитору, складає 1 207 520,07 грн (один мільйон двісті сім тисяч п`ятсот двадцять гривень 07 копійок) та складається з наступних вимог: 879 552,02 грн - основний борг; 68 275,41 грн - інфляційні збитки згідно з рішенням суду у справі № 922/1856/22; 69 794,19 грн - інфляційні збитки, нараховані після набрання рішенням суду законної сили за весь час прострочення зобов`язання згідно з ухвалою суду у справі № 922/2681/24 від 09 серпня 2024 року; 11 476,21 грн - 3 % річних згідно з рішенням суду у справі № 922/1856/22; 37 808,69 грн - інфляційні збитки, нараховані після набрання рішенням суду законної сили за весь час прострочення зобов`язання згідно з ухвалою суду у справі № 922/2681/24 від 09 серпня 2024 року; 14 389,55 грн - судовий збір у справі № 922/1856/22; 30 000,00 грн - витрати на професійну правничу допомогу у справі № 922/1856/22; 24 224,00 грн - судовий збір за звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство; 72 000,00 грн - витрати, пов`язані з розглядом справи про банкрутство (авансовий платіж відповідно до статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства).

Право вимоги Первісного кредитора до Боржника - Приватного підприємства "Бомонд Плюс" у справі про банкрутство № 922/2681/24 підтверджується ухвалою Господарського суду Харківської області про відкриття провадження у справі про банкрутство від 09 серпня 2024 року та рішенням Господарського суду Харківської області у справі № 922/1856/22 від 24 січня 2023 року (п. 1.3 Договору).

До Нового кредитора переходять права Первісного кредитора в обсязі та на умовах, що існують на момент укладення цього Договору, після належного виконання Новим кредитором пункту 1.5 цього Договору (п. 1.4 Договору).

Пунктом 1.5. Договору сторони передбачили, що за відступлення права вимоги Новий кредитор сплачує Первісному кредитору плату у розмірі 1 207 520,07 грн, яка підлягає сплаті протягом трьох банківських днів з дня підписання цього Договору шляхом перерахування грошових коштів на рахунок Первісного кредитора, зазначений у цьому Договорі.

Відповідно п. 1.6 Договору сторони визначили, що після надходження грошових коштів на рахунок Первісного кредитора, Первісний кредитор зобов`язується протягом трьох робочих днів передати Новому кредитору документи, що підтверджують право вимоги до Боржника, а саме: копію рішення Господарського суду Харківської області у справі № 922/1856/22 від 24 січня 2023 року; копію ухвали Господарського суду Харківської області у справі про банкрутство № 922/2681/24 від 09 серпня 2024 року; оригінал договору про постачання електричної енергії споживачу (приєднання) № ПЕ-213/21 від 23.06.2021 року; постанову про відкриття виконавчого провадження.

Факт передачі документів оформлюється Актом приймання-передачі, який є невід`ємною частиною цього Договору.

07.04.2025 ФОП Попов О.В. звернувся до суду із заявою у справі № 922/2681/24 про банкрутство ПП "Бомонд Плюс", в якій просив здійснити заміну кредитора ТОВ "Овіс Трейд" на його правонаступника - ФОП Попова Олександра Вікторовича.

Як зазначалося вище Господарський суд Харківської області ухвалою від 05.04.2025 по справі № 922/2681/24 замінив кредитора у справі № 922/2681/24 ТОВ "Овіс Трейд" на його правонаступника - ФОП Попова Олександра Вікторовича у повному обсязі на суму 1 207 520,07 грн.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач у цій справі ТОВ "Овіс Трейд" відступив ФОП Попову О.В. право вимоги по зобов`язаннях, які були предметом розгляду в цій справі, а ФОП Попов О.В. набув відповідне право вимоги та є правонаступником позивача в цій справі.

Як зазначалося вище новий кредитор - Попов Олександр Вікторович в межах заяви про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 24.01.2023 по справі № 922/1856/22 за нововиявленими обставинами, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі, у зв`язку з недійсністю та нечинністю актів приймання - передачі електричної енергії, на підставі яких судом встановлені обсяги електричної енергії, що передавалась позивачем ТОВ "Овіс Трейд" відповідачу ПП "Бомонд Плюс", що підтверджується висновком експертизи від 09.10.2025.

ТОВ "Овіс Трейд" заперечуючи проти перегляду вказаного рішення наголосив, що окрім оспорюваних актів приймання-передачі доказами належної поставки електричної енергії є підтвердження АТ «Харківобленерго» поставки Позивачем обсягів електричної енергії на користь Відповідача, про що свідчать відповіді АТ «Харківобленерго» та податкові накладні, які він просить долучити до справи.

За результатами розгляду вказаної заяви суд постановив ухвалу, якою відмовив у її задоволенні, з мотивів, викладених вище.

Надаючи кваліфікацію спірним правовідносинам судова колегія враховує наступне.

Відповідно до статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

Тобто до нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають значення для правильного вирішення спору.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною природою є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору ( постанова Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а).

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: 1) їх існування на час розгляду справи; 2) те, що ці обставини не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи; 3) істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). За відсутності принаймні однієї з цих ознак обставини не можуть вважатися нововиявленими та, відповідно, бути підставою для перегляду прийнятого у справі судового рішення. Такі правові висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 910/19793/14, від 25.08.2020 у справі № 910/6052/16, від 07.10.2020 у справі № 922/1026/19.

Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту). Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами. Не можуть визнаватися нововиявленими обставини, на які посилався учасник судового процесу в своїх поясненнях в суді будь-якої з інстанцій, або які могли бути встановлені судом у разі виконання вимог процесуального закону. Такі правові висновки містяться у постановах Верховного Суду від 14.05.2019 у справі № 905/1502/15, від 10.03.2020 у справі № 910/10784/18.

Згідно з положеннями частини 4 статті 320 Господарського процесуального кодексу України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Тобто не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, визначена Господарським процесуальним кодексом України, є окремою формою судового процесу, що має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та/або необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

При цьому вирішення питання, чи вірно судом надано оцінку певним доказам, належить до компетенції судів вищих інстанцій, та не може бути вирішено в рамках розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

Перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставин, про існування яких стало відомо після ухвалення судового рішення, для досягнення істини у справі (пункти 7.4-7.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі "Правєдная проти Росії").

Підставою для перегляду спірного судового рішення, заявник вказує той факт, що при ознайомлені з матеріалами справи №922/1856/22 у нього виникли сумніви щодо достовірності додатків, які були надані позивачем до позовної заяви, зокрема заявник вказує на ідентичність підписів різних директорів, наявність ознак монтажу відтиску печаток та підписів тощо. З урахуванням чого, заявник вказує, що представником ТОВ "Овіс Трейд" в межах справи №922/1856/22 були подані Господарському суду Харківської області недійсні та нечинні акти приймання-передачі електричної енергії.

Враховуючи наведені сумніви, ФОП Попов О.В. 19.09.2025 звернувся із заявою до Науково-дослідного центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та Інтелектуальної власності вих. № Е-2 від 19.09.2025 на проведення експертизи, з наступними питаннями:

1. Чи міститься у файлах що містили акти приймання - передачі електричної енергії із назвою "31.07.2021.pdf, 31.08.2021.pdf, 30.09.2021.pdf, 31.10.2021.pdf, 30.11.2021.pdf, 31.12.2021.pdf, 31.01.2022.pdf, 28.02.2022.pdf, 31.05.2022.pdf, 30.06.2022.pdf, 31.07.2022.pdf, 31.08.2022.pdf" ознаки комп`ютерного монтажу?

2. Чи були складені вказані документи шляхом електронної компіляції комп`ютерного (цифрового) зображення підпису й печатки.

Як вказує заявник, зазначеним висновком встановлено, що частина досліджуваних електронних файлів містить ознаки комп`ютерного монтажу (модифікації), а зображення підпису та печатки були вбудовані у PDF-документи шляхом електронної компіляції (інкрементних оновлень) у процесі їх редагування. З огляду на це, заявник стверджує, що дані файли не можуть вважатися належними електронними документами, оскільки дата їх створення не збігається з реквізитами, а акти приймання-передачі електричної енергії, що містилися у цих файлах, є недійсними (нікчемними). На переконання заявника, факт недійсності цих актів є нововиявленою обставиною, оскільки він існував на час розгляду цієї справи, має істотне значення для вирішення спору, проте не був і не міг бути відомий ні сторонам, ні суду під час ухвалення рішення.

Колегія суддів зауважує, що обов`язковою умовою для визнання обставин нововиявленими є не лише відсутність у заявника інформації про них на час розгляду справи, а й об`єктивна неможливість одержати її у відповідний час.

Натомість як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи позивач не був позбавлений можливості заявити клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи під час розгляду справи по суті для перевірки автентичності електронних доказів, якщо мав сумніви щодо їх дійсності. Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що не скориставшись своїм процесуальним правом на подання доказів та ініціювання експертизи у встановлені законом строки, сторона несе ризик відповідних наслідків, і не може компенсувати свою процесуальну пасивність чи недогляд шляхом ініціювання перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами на підставі доказів, створених після завершення розгляду справи. Неналежне виконання сторонами своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і неподання суду усіх доказів, збирання нових доказів після розгляду справи на думку колегії суддів не є нововиявленими обставинами, а тому і не можуть тягнути за собою перегляд судового рішення з зазначених підстав.

Колегія суддів враховує, що правонаступництво передбачає перехід до нового учасника (правонаступника) всіх прав та обов`язків сторони, включаючи обов`язки, що випливають із їх попереднього невиконання або неналежного виконання, тобто правонаступник набуває процесуальних обов`язків, які виникли, але не були виконані попередником, у зв`язку з чим, обставина, зазначена заявником, встановлена на підставі висновку експерта, який не був своєчасно поданий особою, правонаступником якої він є, не є нововиявленою, що узгоджується з висновком суду першої інстанції.

Стосовно посилання заявника на правову позицію Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладену в постанові від 21.10.2020 у справі №726/938/18, колегія суддів зауважує, що вказана позиція не є застосовною у даній справі оскільки, в межах справи №726/938/18, судом встановлено факт того, що обставина недійсності страхового сертифіката «Зелена карта», не була і не могла бути відома позивачу на час розгляду справи та ухвалення судом рішення, при цьому в межах справи №922/1856/22 встановлено протилежне.

Суд першої інстанції звернув увагу заявника на те, що згідно з пунктом 2 частини 2 статті 320 ГПК України, підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з фальшивістю доказів є встановлена вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, фальшивість письмових, речових чи електронних доказів та заявником не надано відповідного вироку або ухвали суду в кримінальній справі, якими було б встановлено факт підроблення спірних електронних файлів чи актів.

При цьому, скаржник наполягає, що технічна властивість файлів це об`єктивний факт реальності, який не залежить від наявності чи відсутності вини конкретної особи у вчиненні злочину та вимагати вирок суду для підтвердження метаданих файлу, на його думку, є відмовою у доступі до правосуддя та створення штучних перешкод для перегляду незаконного рішення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.320 ГПК України підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема є встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо фальших письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі.

Ухвалюючи рішення, перегляд якого просить заявник, суд першої інстанції посилався на надані в підтвердження позовних вимог акти приймання-передачі електричної енергії, які підписані збоку відповідача, що свідчило про погодження з обсягом та вартістю наданих послуг, та заявник звернувся до суду із заявою про перегляд вказаного рішення посилаючись на недійсність та нечинність вказаних актів, що встановлено висновком експерта, тобто фактично заявник просить переглянути рішення посилаючись на фальшивість доказів наданих позивачем, на підтвердження обсягу та вартості заборгованості.

Вказане свідчить, що доводи скаржника фактично ґрунтуються на безпідставному ототожненні двох різних підстав перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, передбачених пунктами 1 і 2 частини 2 статті 320 ГПК України та без урахування скаржником того, що визначена пунктом 2 частини 2 цієї статті підстава виникає виключно в разі встановлення факту фальшивості письмових, речових чи електронних доказів вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, чого наразі скаржник не довів і матеріали справи не містять.

В цьому зв`язку колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що твердження заявника про підроблення (фіктивність) доказів, покладених в основу судового рішення є підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з фальшивістю доказів, яка встановлена вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили.

Зміст заяви фактично зводиться до намагань заявника здійснити переоцінку доказів, які вже були предметом дослідження під час розгляду справи по суті, усунути недоліки захисту з боку, у тому числі, відповідача, з метою домогтись ухвалення іншого рішення у справі на користь відповідача. Доводи щодо ненадання оцінки тим чи іншим обставинам, або неповне дослідження зібраних у справі доказів, або встановлення обставин на підставі недопустимих доказів, може бути підставою для оскарження судових рішень в апеляційному та касаційному порядках, яке свого часу не було реалізовано.

Водночас згідно із принципом res judicata жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. До того ж, перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставин, про існування яких стало відомо після ухвалення судового рішення.

За ознаками процесуальної поведінки заявника вбачається намагання останнього захистити інтереси саме відповідача, який в свою чергу не спростовував заборгованість в ході первісного розгляду та своєчасно не оскаржував рішення суду першої інстанції від 24.01.2023. Отже, судова колегія вкотре підкреслює, що усунення недоліків в захисті інтересів позивача та відповідача, які мали місце при первісному розгляді справи, за рахунок формування нової позиції новим учасником правовідносин (правонаступником) щодо доказів, які були досліджені при розгляді справи несе загрозу дотриманню принципів юридичної визначеності, диспозитивності та змагальності сторін. Проте, законодавцем передбачений механізм перегляду рішення у випадку наявності фактів підроблення (фальшивості) доказів, на підставі яких було прийнято рішення при первісному розгляді, який врегульований п.2 частини 2 статті 320 ГПК України.

Отже, судова колегія не вбачає підстав для висновків про порушення права на справедливе правосуддя, в умовах встановлених механізмів захисту інтересів через застосування процедур визнання недійсними правочинів або встановлення в кримінальному проваджені фактів, обставин та винуватих осіб в підробленні доказів, які були покладені в основу судового рішення.

Враховуючи зазначене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що наведені у заяві обставини не є нововиявленими в розумінні господарського процесуального законодавства.

Колегія суддів не вбачає необхідності в наданні оцінки посиланням заявника на десуб`єктивізацію ТОВ «Овіс Трейд» та нікчемність вторинних документів, в умовах відсутності нововиявленої обставини, згідно з п.1 ч.2 ст.320 ГПК України, для перегляду рішення суду від 24.01.2023.

Стосовно посилань первісного кредитора: на родинні стосунки між заявником та колишнім учасником ТОВ "Бомонд плюс"; на нові докази, які буди надані в ході перегляду рішення за нововиявленими обставинами, якими додатково підтверджується фактичне споживання відповідачем електричної енергії, судова колегія зазначає, що вони не мають значення в умовах висновку про відмову у перегляді рішення за нововиявленими обставинами.

Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм ст.320 Господарського процесуального кодексу України під час прийняття оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.

З огляду на викладене, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції належним чином досліджені обставини, що мають значення для справи, а викладені в оскаржуваному судовому рішенні висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Харківської області від 27.01.2026 року у справі №922/1856/22 підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 275, 276, 281-284, 320 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Попова Олександра Вікторовича(вх.№278Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.01.2026 року у справі №922/1856/22 - залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду Харківської області від 27.01.2026 року у справі №922/1856/22 - залишити без змін.

3.Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена 16.03.2026.

Головуючий суддя П.В. Демідова

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя Н.О. Мартюхіна