УХВАЛА

м. Київ

02.03.2026Справа № 910/1683/26

Господарський суд міста Києва, у складі судді Кирилюк Т.Ю., розглянувши

позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1

до ІНФОРМАЦІЯ_2

про визнання недійсним пункту договору

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання недійсним підпункту 5 пункту 7.3 договору від 20.09.2023 №403/1/23/173.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

Відповідно частин 5, 8 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або із застосуванням засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частинами 5, 6 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 26, 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Позивачем 18.02.2026 сформовано у системі "Електронний суд" заяву із назвою «позовна заява», підписану від імені позивача ОСОБА_1 за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Фактично, дана заява має лише назву - позовна заява, а також, містить інформацію про долучені до неї додатки. Одним із долучених додатків є позовна заява.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Всупереч указаних вимог позовна заява не містить змісту позовних вимог, обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, правових підстав позову, які передбачені для позовної заяви.

Лише у додатку до цієї заяви вкладений файл у форматі PDF, вигляд якого становить позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання недійсним пункту договору із накладенням на неї кваліфікованого електронного підпису представника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1.

Складена за допомогою текстового редактора підсистеми "Електронний суд" заява не містить змісту, а лише - перелік доданих до неї документів.

Таким чином, сформована позивачем 18.02.2026 позовна заява у системі "Електронний суд" є супровідним листом, а не позовною заявою.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З наведених підстав позовна заява, долучена в якості додатку до заяви, залишається без руху.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до Господарського суду міста Києва позовної заяви, сформованої та підписаної у системі «Електронний суд», з доказами її направлення відповідачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Т.Ю.Кирилюк