ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"02" березня 2026 р.м. Одеса № 916/362/26

Господарський суд Одеської області у складі судді Демченко Т.І., дослідивши матеріали заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність від 05.02.2026 вх№379/26,

установив:

Фізична особа ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Одеської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Господарський суд Одеської області ухвалою від 09.02.2026 залишив вказану заяву без руху та надав ОСОБА_1 час для усунення її недоліків, шляхом подання доказів, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Так, у мотивувальній частині ухвали господарський суд вказав, що у заяві про неплатоспроможність заявник не обґрунтовує підстави, з яких її подано; не вказує контретні обставини на підтвердження неплатоспроможності, що саме стало причиною такого становища із наданням відповідних доказів на підтвердження обставин, які спричинили її неплатоспроможність.

Заявник мав повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду, а, отже, обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами.

Також в ухвалі вказано, що заявник має надати відповідні докази на підтвердження своїх доводів.

Проте у порушення вимог ч. 2 ст. 116 КУзПБ заявником не наведено конкретних обставин, що стали підставою укладання кредитних договорів, не зазначено причин припинення погашення грошових зобов`язань, відсутнє підтвердження цих обставин відповідними доказами, а також відсутня інформація про вчинення усіх можливих заходів спрямованих на відновлення платоспроможності.

Заявник не надає доказів, які підтверджують припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців, з доданням належного розрахунку такої заборгованості та строків припинення погашення.

Водночас, у наданому конкретизованому списку кредиторів заявник посилається виключно на наявність у матеріалах справи кредитного звіту ТОВ «Українське бюро кредитних історій» як на підтвердження існування договірних та, відповідно, грошових зобов`язань, а також їх розміру.

Суд зазначає, що при ініціюванні справи про неплатоспроможність фізичної особи наявність простроченої заборгованості чи можливість невиконання грошових зобов`язань найближчим часом (загроза неплатоспроможності) має підтверджуватися доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Такими доказами, серед іншого, можуть бути судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання.

Стадія відкриття провадження має своїми наслідками не лише заходи процесуального характеру, а й майнового. При цьому, внаслідок введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, ухвала про відкриття провадження у такій категорії справ поширюється на майнові відносини між боржником та невизначеним на момент винесення ухвали підготовчого засідання колом осіб - конкурсних кредиторів.

Таким чином, оскільки відкриття провадження у справі про неплатоспроможність має відповідні вищезазначені правові наслідки, то на фізичну особу-боржника (як єдиного суб`єкта звернення із заявою про відкриття провадження у такій справі) покладається обов`язок підтверджувати обставини його неплатоспроможності чи її загрози доказами у відповідному обсязі, у тому числі первинними документами, задля забезпечення перевірки господарським судом підстав та моменту виникнення зазначених боржником грошових вимог кредиторів, встановлення їх характеру та розміру.

Такий правовий висновок вбачається обґрунтованим також з тих підстав, що лише фізична особа-боржник (яка є єдиним суб`єктом звернення із відповідною заявою) наділена правом на подання відповідних доказів у підтвердження обставин своєї неплатоспроможності чи її загрози. Тому відсутність на цій стадії інших учасників справи, які мають право подати свої доводи чи заперечення щодо таких обставин чи доказів, зумовлює необхідність добросовісного виконання боржником своїх процесуальних обов`язків щодо доказування наявності обставин для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Враховуючи зазначене та зважаючи на обов`язок заявника-фізичної особи (як єдиного можливого суб`єкта звернення із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) підтверджувати обставини своєї неплатоспроможності чи її загрози кредитний звіт ТОВ «УБКІ» не є належним та допустимим доказом, який суд може брати до уваги.

Звернено увагу, що заявником не дотримано вимоги п.3 ч. 3 ст. 116 КУзПБ , а саме: із суми грошових вимог не розмежовано заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо.

Так заявником не було виокремлено розмір загальної заборгованості, заборгованості за тілом кредиту та сум неустойки щодо кожного кредитора. Замість цього надано відомості щодо загальної суми заборгованості, проте не вказано з чого, окрім тіла кредиту, складається загальна сума заборгованості, оскільки розмір останньої перевищує за значенням розмір заборгованості за основним зобов`язанням.

Відповідно до п. 14 ч.3 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

На підтвердження незадовільного стану чоловіка та звернення до Медичного центру «Академіум» заявник надає суду виставлені рахунки та перелік медичних послуг. Доказів оплати цих рахунків суду не надає, окрім квитанції на оплату медичних послуг Медичного центру «Медікал» у розмірі 900 грн.

Окрім цього, заявником не дотримано вимоги щодо повноти та достовірності відомостей, зазначених у декларації про його майновий стан у справі про неплатоспроможність; декларації не містять усіх відомостей, зокрема, не заповнені усі графи декларації. Не вказано інформацію про заробітну плату чоловіка.

Також акцентовано увагу на на пректі плату реструктуризації, який не відображає необхідної інформації.

На виконання вимог ухвали суду про залишення заяви без руху ОСОБА_1 23.02.2026 за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи («Електронний суд») надіслала до суду Заяву про усунення недоліків для долучення до своєї заяви про неплатоспроможність (до суду надійшла 24.02.2026).

Дослідивши подану заяву господарський суд установив, що ОСОБА_1 вимоги ухвали суду від 09.02.2026 не виконала. Заява про усунення недоліків містить пояснення подібні тим, що містить заява про неплатоспроможність. Проте ОСОБА_1 не надає докази, на які звертав увагу суд в ухвалі від 09.02.2026, зокрема, виправлені декларації та план реструктуризації, докази на підтвердження обставин, які стали причиною її неплатоспроможності.

Суд звертає увагу, що план реструктуризації повинен містити умови відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника, а не по суті списання заборгованості.

З матеріалів заяви вбачається, що відповідно до умов проекту плану реструктуризації фактично передбачено списання заборгованості, а не відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань.

У силу частини першої статті 124 КУзПБ план реструктуризації боргів боржника розробляється з метою відновлення платоспроможності боржника.

Виконання мети процедури реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність фізичної особи можливе лише за умови, коли боржник істинно бажає виконати взяті на себе грошові зобов`язання, але через певні майнові/фінансові причини не може їх виконати в повному обсязі належним чином.

Таким чином, при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.

Правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду № 925/473/20 від 25.08.2021.

Отже, план реструктуризації повинен містити умови відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника, а не по суті списання заборгованості.

Як встановлено судом вище, планом реструктуризації боргів боржника фактично передбачається списання заборгованості, а не відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань.

Отже, ухвала Господарського суду Одеської області від 09.02.2026 про залишення заяви без руху залишена заявником без виконання.

Згідно з ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Ч. 1 ст. 113 КУзПБ визначено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно з ч. 6 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Крім того, господарський суд зазначає, що в силу ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 4, 5 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Установлені судом обставини щодо виявлених недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та не виконання ОСОБА_1 вимог ухвали Господарського суду Одеської області від 09.02.2026 не усунення недоліків, виявлених судом, унеможливлюють прийняття вказаної заяви до розгляду, з урахуванням чого, суд повертає вказану заяву на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Керуючись ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 113, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, суд -

постановив:

1. Заяву фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність від 05.02.2026 вх№379/26 з доданими до неї документами повернути заявнику.

2. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у відповідності до приписів ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Ухвала набрала законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у порядку, ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.І. Демченко