ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року

м. Київ

cправа № 917/1242/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Баранця О. М. - головуючого, Кондратової І. Д., Кролевець О. А.,

за участю секретаря судового засідання Сініцина В. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Полтавської області

у складі судді Погрібної С. В.

від 21 серпня 2025 року

та на постанову Східного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Россолова В. В., Гетьмана Р. А., Хачатрян В. С.

від 10 листопада 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1

до Приватного підприємства "Вектра плюс",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: 1) ОСОБА_2 , 2) ОСОБА_3 , 3) ОСОБА_4 , 4) ОСОБА_5 , 5) ОСОБА_6 , 6) Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-транспортний сервіс", 7) Приватний нотаріус Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Прокоп Олександр Едуардович,

про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників підприємства та установчого документа юридичної особи, скасування реєстраційного запису

за участю представників:

від позивача: не з`явилися

від відповідача: Сідлецький В. Д.

від третьої особи-1: не з`явилися

від третьої особи-2: не з`явилися

від третьої особи-3: не з`явилися

від третьої особи-4: не з`явилися

від третьої особи-5: не з`явилися

від третьої особи-6: не з`явилися

від третьої особи-7: не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог.

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Приватного підприємства "Вектра плюс" про:

- визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", оформленого протоколом № 22/05 від 22 травня 2022 року;

- визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", оформленого протоколом № 23/05 від 23 травня 2022 року;

- визнання недійсним статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" у новій редакції, затвердженій загальними зборами учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", протокол № 23/05 від 23 травня 2022 року;

- скасування реєстраційного запису № 028001306, вчиненого приватним нотаріусом Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Прокоп О. Е.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні рішення були прийняті на загальних зборах учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", що відбулися з порушенням порядку їх скликання та проведення, а саме: без участі позивача, як учасника цього підприємства, який не був належним чином повідомлений (зокрема безпосередньо виконавчим органом підприємства) про скликання зборів, про день, час та місце проведення зборів, про порядок денний зборів, не був ознайомлений з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, участі у зборах та в голосуванні з питань порядку денного не брав, що порушує корпоративні права позивача на участь в управлінні справами підприємства.

Господарський суд Полтавської області ухвалою від 08 серпня 2023 року прийняв цю позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі № 917/1242/23

2. Короткий виклад обставин справи, встановлених судами попередніх інстанцій.

Приватне підприємство "Вектра плюс" створене 11 квітня 2001 року. Власниками Приватного підприємства "Вектра плюс" були ОСОБА_7 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» (код СДРПОУ 40219665), єдиним власником якого був ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Прокоп О. Є. 14 червня 2021 року відкрив спадкову справу № 48/2021, а 16 червня 2021 року визначив з числа спадкоємців ОСОБА_2 управителем корпоративними правами Приватного підприємства "Вектра плюс".

17 червня 2021 року до відомостей щодо юридичної особи Приватного підприємства «Вектра Плюс», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, були внесені зміни стосовно відомостей про особу, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, згідно з якими таким представником і одночасно виконавчим органом Приватного підприємств "Вектра плюс" стала ОСОБА_2 , як управитель корпоративними правами (далі - Управитель).

У березні 2023 року спадкоємці ОСОБА_7 , а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 отримали у нотаріуса свідоцтва про право на спадщину за законом, кожному по 1/6 частини частки у статутному капіталі Приватного підприємства "Вектра плюс".

31 березня 2023 року до ОСОБА_2 , як Управителя Приватного підприємств "Вектра плюс", звернулись ОСОБА_3 , як спадкоємець засновника Приватного підприємства "Вектра плюс", та Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учасник Приватного підприємства "Вектра плюс" з часткою у статутному капіталі в розмірі 15,4%, з вимогою про скликання загальних зборів учасників Приватного підприємств "Вектра плюс" на 22 травня 2023 року о 09:00 за місцезнаходженням підприємства: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Руфа Юрія (до перейменування - вул. Леонова), будинок 2/27, з наступним порядком денним:

- обрання голови та секретаря загальних зборів учасників та уповноваження їх на підписання протоколу;

- зміна складу учасників Приватного підприємства "Вектра плюс" у зв`язку з переходом часток (прав на частки у статутному капіталі) до спадкоємців засновника Приватного підприємства "Вектра плюс", визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників Приватного підприємства "Вектра плюс".

17 квітня 2023 року Управитель Приватного підприємств «ВЕКТРА ПЛЮС» направила засобами поштового зв`язку Товариству з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учаснику Приватного підприємства "Вектра плюс", та усім спадкоємцям засновника цього підприємства, зокрема і ОСОБА_1 , повідомлення про скликання загальних зборів на 22 травня 2023 року о 09:00 за місцезнаходженням підприємства.

Крім того, тотожне за змістом повідомлення про скликання загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс" було направлене ОСОБА_1 також і ОСОБА_3 , як спадкоємцем засновника Приватного підприємства "Вектра плюс", та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учасником Приватного підприємства "Вектра плюс"

Також 31 березня 2023 року до ОСОБА_2 , як Управителя Приватного підприємств "Вектра плюс", звернулись ОСОБА_3 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» з вимогою про скликання загальних зборів учасників Приватного підприємства «ВЕКТРА ПЛЮС» на 23 травня 2023 року о 14:00 за місцезнаходженням підприємства: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Руфа Юрія (до перейменування - вул. Леонова), будинок 2/27, з наступним порядком денним:

1) обрання голови та секретаря загальних зборів, уповноваження їх на підписання протоколу;

2) встановлення регламенту проведення загальних зборів учасників;

3) розгляд пропозицій учасників щодо змін до статуту Приватного підприємства "Вектра плюс", внесення змін до статуту Приватного підприємства "Вектра плюс", затвердження статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" в новій редакції;

4) обрання одноосібного виконавчого органу Приватного підприємства "Вектра плюс" або членів колегіального виконавчого органу;

5) визначення форм контролю та нагляду за діяльністю виконавчого органу Приватного підприємства "Вектра плюс";

6) обрання ревізора (ревізійної комісії) та/або наглядової ради Приватного підприємства "Вектра плюс";

7) визначення умов праці посадових осіб Приватного підприємства "Вектра плюс";

8) затвердження річної фінансової звітності Приватного підприємства "Вектра плюс" за 2021-2022 роки;

9) розподіл чистого прибутку Приватного підприємства "Вектра плюс", прийняття рішення про виплату дивідендів, встановлення порядку покриття збитків Приватного підприємства "Вектра плюс";

10) затвердження звіту управителя про діяльність Приватного підприємства "Вектра плюс" за 2021-2023 роки;

11) затвердження дій та рішень управителя за 2021-2023 роки, прийняття рішення про схвалення правочинів, вчинених Управителем у 2021-2023 роках;

12) визначення основних напрямків діяльності Приватного підприємства "Вектра плюс" у 2023 році.

17 квітня 2023 року Управитель Приватного підприємств "Вектра плюс" направила Товариству з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учаснику Приватного підприємства "Вектра плюс", та усім спадкоємцям засновника цього підприємства, зокрема і ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку повідомлення про скликання загальних зборів на 23 травня 2023 року о 09:00 за місцезнаходженням підприємства з доданим проєктом статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" в новій редакції.

Крім того, тотожне за змістом повідомлення про скликання загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс" з доданим проєктом статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" в новій редакції було направлене ОСОБА_1 також і ОСОБА_3 , як спадкоємцем засновника Приватного підприємства "Вектра плюс", та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учасником Приватного підприємства "Вектра плюс".

05 травня 2023 року до ОСОБА_2 , як Управителя Приватного підприємств "Вектра плюс", звернулись ОСОБА_3 , як спадкоємець засновника Приватного підприємства "Вектра плюс", та Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учасник Приватного підприємства "Вектра плюс", з пропозицією включити до порядку денного загальних зборів учасників товариства, що відбудуться 23 травня 2023 року, наступні питання:

1) про встановлення управителю спадщиною плати за виконання своїх повноважень;

2) про надання згоди одноосібному виконавчому органу підприємства та/або членам колегіального виконавчого органу бути членом виконавчого органу або наглядової ради іншого суб?єкта господарювання;

3) про надання згоди членам наглядової ради підприємства бути членом виконавчого органу або наглядової ради іншого суб?єкта господарювання;

4) про укладення цивільно-правового договору або трудового договору (контракту) з одноосібним виконавчим органом та/або кожним членом колегіального виконавчого органу підприємства, уповноваження особи на підписання договору (контракту) з одноосібним виконавчим органом та/або членом колегіального виконавчого органу підприємства від імені підприємства;

5) про укладення цивільно-правового договору або трудового контракту з членами наглядової ради підприємства, визначення оплатності чи безоплатності цивільно-правового договору з членами наглядової ради підприємства, уповноваження особи на підписання договору з членами наглядової ради підприємства від імені підприємства.

09 травня 2023 року Управитель Приватного підприємств "Вектра плюс" направила Товариству з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учаснику Приватного підприємства "Вектра плюс", та усім спадкоємцям засновника цього підприємства, зокрема і ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку повідомлення про внесення змін до порядку денного загальних зборів Приватного підприємств "Вектра плюс", що відбудуться 23 травня 2023 року о 14:00, за пропозицією спадкоємця засновника підприємства ОСОБА_3 та засновника підприємства - Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», з проєктом Статуту шляхом доповнення існуючого порядку денного питаннями за порядковими номерами 13-17.

Тотожне за змістом повідомлення про внесення змін до порядку денного загальних зборів товариства з доданим проектом статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" в новій редакції було направлене ОСОБА_1 також і ОСОБА_3 , як спадкоємцем засновника Приватного підприємства "Вектра плюс", та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс», як учасником Приватного підприємства "Вектра плюс".

22 травня 2023 року у АДРЕСА_1 відбулися загальні збори засновників Приватного підприємства "Вектра плюс" з порядком денним відповідно до повідомлення про проведення загальних зборів учасників товариства від 14 травня 2023 року.

Відповідно до протоколу загальних зборів від 22 травня 2023 року на зазначених загальних зборах учасників були присутні учасники Приватного підприємства "Вектра плюс" та спадкоємці засновника ОСОБА_7 , кількість голосів яких сукупно становить 85,9% статутного капіталу, а саме:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-транспортний сервіс", частка статутного капіталу 15,4%;

2) ОСОБА_2 , частка статутного капіталу 14,1%;

3) ОСОБА_4 , від імені та в інтересах якої діє законний представник - мати малолітньої дитини ОСОБА_2 , частка статутного капіталу 14,1%;

4) ОСОБА_6 , від імені і в інтересах якої діє законний представник - мати малолітньої дитини ОСОБА_2 , частка статутного капіталу 14,1%;

5) ОСОБА_5 , від імені і в інтересах якої діє законний представник - мати малолітньої дитини ОСОБА_2 , частка статутного капіталу 14,1%;

6) ОСОБА_3 , частка статутного капіталу 14,1%.

На зазначених загальних зборах були прийняті такі рішення:

1) з першого питання порядку денного: обрати головою загальних зборів учасників ОСОБА_2 , секретарем загальних зборів учасників - ОСОБА_3 та уповноважити їх на підписання протоколу загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс".

2) з другого питання порядку денного:

- виключити зі складу учасників підприємства ОСОБА_7 , якому належала частка у статутному капіталі підприємства в розмірі 2 000 000,00 грн, що становить 84,6 % статутного капіталу;

- включити до складу учасників підприємства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ; ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 ;

- визначити статутний капітал Приватного підприємства "Вектра плюс" в розмірі 2 364 000,00 грн;

- затвердити розподіл часток учасників у статутному капіталі Приватного підприємства "Вектра плюс" та їх номінальну вартість таким чином: частка Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» складається з часток загальною номінальною вартістю 364 000,00 грн та становить 15,4% від загального розміру статутного капіталу Товариства; частка ОСОБА_2 складається з часток загальною номінальною вартістю 333 333,32 грн та становить 14,1% від загального розміру статутного капіталу Товариства; частка ОСОБА_4 складається з часток загальною номінальною вартістю 333 333,34 грн та становить 14,1% від загального розміру статутного капіталу Товариства; частка ОСОБА_6 складається з часток загальною номінальною вартістю 333 333,34 грн та становить 14,1% від загального розміру статутного капіталу Товариства; частка ОСОБА_5 складається з часток загальною номінальною вартістю 333 333,34 грн та становить 14,1% від загального розміру статутного капіталу Товариства; частка ОСОБА_3 складається з часток загальною номінальною вартістю 333 333,32 грн та становить 14,1% від загального розміру статутного капіталу Товариства; частка ОСОБА_1 складається з часток загальною номінальною вартістю 333 333,34 грн та становить 14,1% від загального розміру статутного капіталу Товариства;

- уповноважити голову загальних зборів учасників та/або керівника підприємства на проведення всіх необхідних дій, пов`язаних із державною реєстрацією змін до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про Товариство, з правом передоручення.

Усі рішення були прийняті одноголосно, протокол загальних зборів від 22 травня 2023 року підписаний головою та секретарем зборів, справжність їх підписів засвідчена нотаріально.

23 травня 2023 року у АДРЕСА_1 відбулися загальні збори засновників Приватного підприємства "Вектра плюс" з порядком денним відповідно до повідомлення про проведення загальних зборів учасників товариства з урахуванням запропонованих змін.

Відповідно до протоколу загальних зборах від 23 травня 2023 року на зазначених зборах були присутні учасники, кількість голосів яких становить сукупно 85,9% статутного капіталу, а саме:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-транспортний сервіс" з часткою в статутному капіталі 15,4%;

2) ОСОБА_2 з часткою в статутного капіталу 14,1%;

3) ОСОБА_4 , від імені та в інтересах якої діє законний представник - мати малолітньої дитини ОСОБА_2 , з часткою у статутному капіталі 14,1%;

4) ОСОБА_6 , від імені і в інтересах якої діє законний представник - мати малолітньої дитини ОСОБА_2 , з часткою у статутному капіталі 14,1%;

5) ОСОБА_5 , від імені і в інтересах якої діє законний представник - мати малолітньої дитини ОСОБА_2 , з часткою у статутному капіталі 14,1%;

6) ОСОБА_3 з часткою у статутному капіталі 14,1%.

На зазначених загальних зборах були прийняті наступні рішення:

1) за результатами голосування з першого питання порядку денного прийнято рішення обрати головою загальних зборів учасників ОСОБА_2 , секретарем - ОСОБА_3 та уповноважити їх на підписання протоколу загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс";

2) за результатами голосування з другого питання порядку денного вирішено не приймати рішення про встановлення регламенту проведення загальних зборів учасників підприємства;

3) за результатами голосування з третього питання порядку денного прийнято рішення:

- внести зміни до статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" шляхом викладення його в новій редакції, запропонованій ОСОБА_3 ;

- затвердити статут Приватного підприємства "Вектра плюс" в новій редакції.

- уповноважити на підписання статуту учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", які голосували за рішення про затвердження нової редакції статуту.

- уповноважити голову загальних зборів учасників та / або керівника підприємства на проведення всіх необхідних дій, пов`язаних із державною реєстрацією змін до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про Товариство, та державною реєстрацією статуту підприємства у новій редакції, з правом передоручення.

4) за результатами голосування з четвертого питання порядку денного прийнято рішення:

- обрати одноосібним виконавчим органом підприємства - директором ОСОБА_2 на строк до її відкликання за рішенням уповноваженого органу Приватного підприємства "Вектра плюс".

- уповноважити на підписання протоколу в цій частині тих учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", які голосували за рішення про обрання ОСОБА_2 директором Приватного підприємства "Вектра плюс";

- уповноважити голову загальних зборів учасників та/або керівника підприємства на проведення всіх необхідних дій, пов`язаних із державною реєстрацією змін до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про підприємство, з правом передоручення;

5) за результатами голосування з п`ятого питання порядку денного прийнято рішення здійснювати контроль та нагляд за діяльністю виконавчого органу підприємства постійно діючому органу підприємства - наглядовій раді;

6) за результатами голосування з шостого питання порядку денного прийнято рішення обрати наглядову раду Приватного підприємства "Вектра плюс" у складі одного учасника - ОСОБА_3 на строк до прийняття рішення вищим органом підприємства про його відкликання;

7) за результатами голосування з сьомого питання порядку денного прийнято рішення про визначення умов праці директора та члена наглядової ради Приватного підприємства "Вектра плюс": оплата праці за місяць - 50 000,00 грн; режим роботи: не менше ніж дві години на день в робочі дні з понеділка по п`ятницю (гнучкий режим робочого часу, що передбачає саморегулювання працівником часу початку, закінчення роботи впродовж робочого дня); розмір премії: до 10% від різниці між доходами та витратами підприємства за календарний місяць, якщо така різниця є позитивною, за рішенням/наказом Директора / члена Наглядової Ради, яке приймається протягом року з моменту закінчення відповідного календарного місяця роботи Директора / члена Наглядової ради;

8) за результатами голосування з восьмого питання порядку денного прийнято рішення затвердити річну фінансову звітність Приватного підприємства "Вектра плюс" за 2021-2022 роки: баланс станом на 31 грудня 2021 року та 31 грудня 2022 року;

9) за результатами голосування з дев`ятого питання порядку денного вирішено не приймати рішення про розподіл чистого прибутку Приватного підприємства "Вектра плюс", виплату дивідендів, встановлення порядку покриття збитків Приватного підприємства "Вектра плюс" та перенести розгляд цього питання на наступні загальні збори учасників Приватного підприємства "Вектра плюс";

10) за результатами голосування з десятого питання порядку денного прийнято рішення затвердили звіт Управителя про діяльність Приватного підприємства "Вектра плюс" за 2021 - 2023 роки, фінансово-господарську діяльність Приватного підприємства "Вектра плюс" у 2021, 2022, 2023 роках схвалити та визнати її такою, що відповідає інтересам підприємства;

11) за результатами голосування з одинадцятого питання порядку денного прийнято рішення затвердити усі дії та рішення, прийняті Управителем протягом 2021-2023 років, схвалити всі правочини, вчинені Управителем у 2021-2023 роках;

12) за результатами голосування з дванадцятого питання порядку денного прийнято рішення визначити основними напрямками діяльності Приватного підприємства "Вектра плюс" у 2023 році здійснення господарської діяльності за напрямами, що передбачені статутом підприємства;

13) за результатами голосування з тринадцятого питання порядку денного прийнято рішення:

- встановити Управителю спадщиною ОСОБА_2 плату (премію) за виконання своїх повноважень протягом 2021-2023 років у розмірі 10% від різниці між отриманими доходами та понесеними витратами підприємства за період управління приватним підприємством;

- нарахувати та виплатити Управителю спадщиною ОСОБА_2 плату (премію) за виконання своїх повноважень протягом 2021-2023 років протягом 360 днів з дня проведення цих загальних зборів учасників підприємства;

14) за результатами голосування з чотирнадцятого питання порядку денного прийнято рішення надати згоду директору Приватного підприємства "Вектра плюс" Моцарь Ользі Петрівні бути обраною членом виконавчого органу або наглядової ради інших суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність у сфері діяльності Приватного підприємства "Вектра плюс", а саме: ТОВ «БУДІВЕЛЬНО-ТРАНСПОРТНИЙ СЕРВІС» (); ТОВ «МІДАС КРЕМОР» (); ТОВ «ЄВРОПАБУД» (); ПП «ФІРМА «АРТА» (); ПП «ПРАКТИК-ДІАЛОГ» ();

15) за результатами голосування з п`ятнадцятого питання порядку денного прийнято рішення надати згоду члену наглядової ради Приватного підприємства "Вектра плюс" ОСОБА_3 бути обраним членом виконавчого органу або наглядової ради інших суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність у сфері діяльності Приватного підприємства "Вектра плюс", а саме: ТОВ «БУДІВЕЛЬНО-ТРАНСПОРТНИЙ СЕРВІС» (); ТОВ «МІДАС КРЕМОР» (); ТОВ «ЄВРОПАБУД» (); ПП «ФІРМА «АРТА» (); ПП «ПРАКТИК-ДІАЛОГ» ();

16) за результатами голосування з шістнадцятого питання порядку денного прийнято рішення:

- укласти з директором Приватного підприємства "Вектра плюс" ОСОБА_2 контракт, в якому викласти умови праці директора, визначені за результатами голосування з сьомого питання порядку денного цих загальних зборів учасників;

- уповноважити на підписання контракту з директором Приватного підприємства "Вектра плюс" ОСОБА_2 від імені Товариства ОСОБА_3 ;

17) за результатами голосування з сімнадцятого питання порядку денного прийнято рішення:

- укласти з членом наглядової ради Приватного підприємства "Вектра плюс" ОСОБА_3 контракт, в якому викласти умови праці члена наглядової ради, визначені за результатами голосування з сьомого питання порядку денного цих загальних зборів учасників;

- Уповноважити на підписання контракту з членом наглядової ради Приватного підприємства "Вектра плюс" ОСОБА_3 від імені підприємства ОСОБА_2 ;

Усі рішення були прийняті одноголосно, протокол загальних зборів від 23 травня 2023 року підписаний присутніми учасниками (законним представником учасників) підприємства, головою та секретарем зборів, справжність їх підписів засвідчена нотаріально.

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Приватного підприємства "Вектра плюс" про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", оформлених протоколами № 22/05 від 22 травня 2022 року та № 23/05 від 23 травня 2022 року; про визнання недійсним статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" у новій редакції, затвердженій загальними зборами учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", протокол № 23/05 від 23 травня 2022 року, а також про скасування реєстраційного запису № 028001306, вчиненого приватним нотаріусом Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Прокоп О. Е.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні рішення були прийняті на загальних зборах учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", що відбулися з порушенням порядку їх скликання та проведення, а саме: без участі позивача, як учасника цього підприємства, який не був належним чином повідомлений (зокрема безпосередньо виконавчим органом підприємства) про скликання зборів, про день, час та місце проведення зборів, про порядок денний зборів, не був ознайомлений з документами, необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного, участі у зборах та в голосуванні з питань порядку денного не брав, що порушує корпоративні права позивача на участь в управлінні справами підприємства.

3. Короткий зміст оскаржуваних рішення місцевого господарського суду та постанови апеляційного господарського суду, мотиви їх ухвалення.

Господарський суд Полтавської області рішенням від 21 серпня 2025 року у справі № 917/1242/23, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 10 листопада 2025 року, відмовив в позові.

Суди попередніх інстанцій входили з того, що загальні збори Приватного підприємства "Вектра плюс", на яких були прийняті спірні у цій справі рішення, були скликані з дотриманням статей 31 та 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», а також пунктів 4.1. і 4.6. статуту підприємства (у редакції 2016 року). Їх скликання було ініційоване учасником підприємства, який мав на це законне право, а фактичне скликання зборів було здійснено Управителем спадщиною - ОСОБА_2 шляхом належного повідомлення усіх учасників підприємства, включно з позивачем, у визначений законом строк та встановленим законом способом. За висновком судів позивач був своєчасно та належним чином повідомлений про скликання та проведення загальних зборів та не довів факту не можливості взяти участь у цих зборах, а також не довів того, що спірні рішення загальних зборів суперечать вимогам законодавства та / або статуту підприємства та порушують його прав та / або інтереси.

Відмовивши у задоволенні позову про визнання недійсними рішень загальних зборів Приватного підприємства "Вектра плюс", суди відмовили і у задоволенні похідних від них вимог про визнання недійсним статуту Приватного підприємства "Вектра плюс" та скасування реєстраційного запису.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги.

У касаційній скарзі позивач - ОСОБА_1 просить скасувати рішення Господарського суду Полтавської області від 21 серпня 2025 року та постанову Східного апеляційного господарського суду від 10 листопада 2025 року повністю, а справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

5. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу.

Як на підстави касаційного оскарження зазначених судових рішень скаржник послався на пункти 3 та 4 частини другої статті 287, пункт 1 частини першої та пункти 1 та 4 частини третьої статті 310 Господарського процесуального кодексу України. За твердженням скаржника суди попередніх інстанцій:

- неправильно застосували норми матеріального права, а саме: частини першу, п`яту, шосту, восьму та дев`яту статті 31, статтю 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» у взаємозв`язку із пунктами 1, 2 частини першої статті 5, пунктом 2 частини п`ятої статті 11, статтею 12, частинами першою та другою статті 29, частинами третьою статті 34, статтею 38 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», частиною третьою статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», висновок Верховного Суду щодо застосування яких у подібних до цієї справи правовідносинах відсутній;

- порушили норми процесуального права, а саме: статті 2, 7, 13, 14, 73, 74, 76 - 79, 80-81, 86-88, 89, 91, 236, 237 Господарського процесуального кодексу України, зокрема не дослідили належним чином всі наявні у матеріалах справи докази, порушили визначений процесуальним законом порядок оцінки доказів, не надали оцінки наданим учасниками справи доказам в розрізі конкретно визначених фактичних обставин указаного спору, та належної оцінки всім обставинам справи, зробили висновки на підставі недопустимих доказів що призвело до неправильного вирішення справи та помилкового висновку про відмову у позові;

- порушили норми процесуального права, а саме: статті 6, 32 Господарського процесуального кодексу України, пункт 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, оскільки визначення складу суду в судах обох інстанцій було здійснене з втручанням в роботу автоматизованої системи суду шляхом внесення недостовірної інформації, що є підставою для обов`язкового скасування оскаржуваних судових рішень з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Крім того, скаржник послався на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування статей 310, 316 Господарського процесуального кодексу України щодо необхідності врахування під час нового розгляду справи обов`язкових висновків та вказівок суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими були скасовані судові рішення, та зазначення про це в мотивувальній частині судового рішення.

6. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.

Відповідач - Приватне підприємство "Вектра плюс" у відзиві на касаційну скаргу просить касаційну скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, посилаючись на те, що:

- суди попередніх інстанцій при ухваленні оскаржуваних рішення та постанови правильно застосували та дотрималися норм матеріального і процесуального права;

- твердження скаржника про «втручання» у роботу в автоматизовану систему суду шляхом внесення недостовірної інформації є голослівним, не підтверджуються жодними доказами та не відповідають дійсності, з доводів скаржника не вбачається, в чому саме він вбачає порушення судами попередніх інстанцій пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду при здійсненні автоматизованого розподілу справи;

- скаржник не наводить жодного обґрунтування необхідності формування Верховним Судом для розгляду цієї справи висновку щодо застосування частин першої, п`ятої, шостої, восьмої та дев`ятої статті 31, статті 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» у взаємозв`язку із пунктами 1, 2 частини першої статті 5, пунктом 2 частини п`ятої статті 11, статтею 12, частинами першою та другою статті 29, частинами третьою статті 34, статтею 38 «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», частиною третьою статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», а також висновку щодо застосування статей 310, 316 Господарського процесуального кодексу України.

Інші учасники справи відзивів на касаційну скаргу позивача не надали.

Позиція Верховного Суду.

7. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій.

Верховний Суд, обговоривши доводи позивача та відповідача, наведені у касаційній скарзі та у відзиві на касаційну скаргу, дослідивши правильність застосування та дотримання судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, дійшов висновку про те, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 62 Господарського кодексу України (тут і далі по тексту - у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин у цій справі: на момент скликання та проведення загальних зборів учасників Приватного підприємства «Вектра Плюс» та прийняття на цих зборах спірних рішень) підприємством є самостійний суб`єкт господарювання, створений компетентним органом державної влади або органом місцевого самоврядування, або іншими суб`єктами для задоволення суспільних та особистих потреб шляхом систематичного здійснення виробничої, науково-дослідної, торговельної, іншої господарської діяльності в порядку, передбаченому цим Кодексом та іншими законами.

Приватним підприємством визнається підприємство, що діє на основі приватної власності одного або кількох громадян, іноземців, осіб без громадянства та його (їх) праці чи з використанням найманої праці, а також підприємство, що діє на основі приватної власності суб`єкта господарювання - юридичної особи (частина перша статті 113 Господарського кодексу України).

За змістом частин першої та третьої статті 135 Господарського кодексу України власник майна має право одноосібно або спільно з іншими власниками на основі належного йому (їм) майна здійснювати господарську діяльність в організаційно-правових формах господарювання, не заборонених законом, на свій розсуд визначаючи мету і предмет, структуру утвореного ним суб`єкта господарювання, склад і компетенцію його органів управління, порядок використання майна, інші питання управління діяльністю суб`єкта господарювання, а також приймати рішення про припинення заснованих ним суб`єктів господарювання відповідно до законодавства.

Власник має право здійснювати організаційно-установчі повноваження також на основі належних йому корпоративних прав відповідно до цього Кодексу та інших законів.

Як встановили суди попередніх інстанцій спір у цій справі є спором між учасником приватного підприємства ( ОСОБА_1 ) та Приватним підприємством «Вектра Плюс». Станом на момент виникнення спірних правовідносини у цій справі діяв статут Приватного підприємства «Вектра Плюс» у редакції 2016 року. Згідно з цим статутом для забезпечення діяльності Приватного підприємстива «Вектра Плюс» був створений (сформований) статутний капітал у вигляд грошей, майна в розмірі 2 364 000,00 грн, поділений на частки між його засновниками таким чином: частка ОСОБА_7 складала 2 000 000,00 грн, тобто 84,6% статутного капіталу; частка Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» складала 364 000,00 грн, тобто 15,4% статутного капіталу (пункт 3.6. статуту). Крім того, за змістом пунктів 3.3., 3.4., 4.4. статуту Приватного підприємства «Вектра Плюс» у зазначеній редакції кошти підприємства використовуються, зокрема для виплати дивідендів засновникам підприємства; чистий прибуток розподіляється між засновниками підприємства в частках, пропорційних їх часткам у статутному капіталі; засновники підприємства мали право брати участь в управління справами підприємства; розпоряджатись прибутком від діяльності підприємства; формувати статутний капітал підприємства; здійснювати відчуження корпоративних прав.

Отже, Приватне підприємстиво «Вектра Плюс» фактично створювалася як товариство з обмеженою відповідальністю, мало ознаки товариства з обмеженою відповідальністю, з огляду на що спірні правовідносини у цій справі регулюються нормами права, що регламентують діяльність саме цього виду господарського товариства, зокрема нормами Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю». З огляду на викладене суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що спірні правовідносини регулюються нормами зазначеного закону, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 листопада 2021 року у справі № 917/1338/18.

Згідно з частиною третьою статті 62 Господарського кодексу України підприємство, якщо законом не встановлено інше, діє на основі статуту або модельного статуту.

Відповідно до частин першої - третьої статті 65 Господарського кодексу України управління підприємством здійснюється відповідно до його установчих документів на основі поєднання прав власника щодо господарського використання свого майна і участі в управлінні трудового колективу. Власник здійснює свої права щодо управління підприємством безпосередньо або через уповноважені ним органи відповідно до статуту підприємства чи інших установчих документів. Для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) безпосередньо або через уповноважені органи чи наглядова рада такого підприємства (у разі її утворення) призначає (обирає) керівника підприємства, який є підзвітним власнику, його уповноваженому органу чи наглядовій раді. Керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Отже, власник (власники) приватного підприємства здійснює свої права щодо управління підприємством безпосередньо або через уповноважені ним (ними) органи відповідно до статуту, у якому, зокрема, може бути визначений склад і компетенція органів управління, порядок прийняття ними рішень, склад і порядок використання майна.

За змістом частини першої та пункту 2 частини п`ятої статті 11 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» у статуті товариства зазначаються відомості про органи управління товариством, їх компетенцію, порядок прийняття ними рішень.

Відповідно до пункту 4.1. статуту Приватного підприємства «Вектра Плюс» у редакції 2016 року вищим органом підприємства є збори засновників. Збори є повноважними, якщо в них приймають участь засновники (засновник), які мають більше, ніж 60 % голосів. Рішення приймаються простою більшістю голосів.

До виключної компетенції зборів засновників підприємства належить, зокрема внесення змін до статуту підприємства; формування статутного капіталу підприємства та зміна його розміру; призначення та звільнення директора; встановлення структури, формування штату, встановлення компетенції та повноважень посадових осіб та інших працівників підприємства; затвердження річного звіту та балансу; визначення умов оплати праці працівників підприємства.

Відповідно до усталеної судової практики вирішення спорів, що стосуються визнання недійсними рішень загальних зборів учасників юридичних осіб, підставами для визнання недійсними рішень вищого органу управління юридичної особи незалежно від її організаційно-правової форми можуть бути:

-невідповідність рішень нормам законодавства;

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення зборів вищого органу управління;

- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах.

Крім того, відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, враховуючи положення статті 15 Цивільного кодексу України, особа, яка є учасником (власником, акціонером, членом) юридичної особи та звертається до суду з позовом про визнання недійсним рішення вищого органу управління цієї юридичної особи, має обґрунтувати, в чому полягає порушення її прав чи законних інтересів цим рішенням вищого органу управління, а суд має встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача (учасника, власника, акціонера, члена юридичної особи). Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

З огляду на викладене, враховуючи те, що предметом позову у цій справі є визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс", оформлених протоколами № 22/05 від 22 травня 2022 року та № 23/05 від 23 травня 2022 року, до предмета доказування у цій справі входять обставини наявності чи відсутності порушення спірними рішеннями прав та законних інтересів позивача як учасника Приватного підприємства «Вектра Плюс».

Як встановили суди попередніх інстанцій, позивач в обґрунтування наявності порушених його прав спірними рішеннями загальних зборів послався на те, що спірне рішення загальних зборів засновників Приватного підприємства «Вектра Плюс» про перерозподіл часток між учасниками підприємства від 22 травня 2023 року та рішення про створення інших органів товариства, визначення порядку їх діяльності, суперечать частині третій статті 34 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», порушують його корпоративні права, оскільки були прийняті без його участі недостатньою кількістю голосів учасників, тобто без дотримання вимог цієї норми закону щодо наявності 100% голосів для прийняття таких рішень.

Згідно з частиною першою статті 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства, крім питань, віднесених до виключної компетенції інших органів товариства законом або статутом товариства. За змістом пунктів 4, 5, 9, 10, 14 частини другої статті 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» до компетенції загальних зборів учасників належать: затвердження грошової оцінки негрошового вкладу учасника; перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених цим Законом; створення інших органів товариства, визначення порядку їх діяльності; прийняття рішення про придбання товариством частки (частини частки) учасника; прийняття рішення щодо обліку або припинення обліку часток товариства в обліковій системі часток.

Відповідно до частини третьої статті 34 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» рішення загальних зборів учасників з питань, передбачених пунктами 4, 5, 9, 10, 14 частини другої статті 30 цього Закону, приймаються одностайно всіма учасниками товариства, які мають право голосу з відповідних питань.

За змістом частини першої статті 23 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» у разі смерті учасника товариства його частка переходить до його спадкоємця без згоди учасників товариства.

Згідно з підпунктом "в" пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю подається заява про вступ до товариства.

Таким чином, станом на час виникнення спірних правовідносин для державної реєстрації змін до відомостей щодо складу учасників товариства з обмеженою відповідальністю передбачене саме право на вступ спадкоємця учасника, якому (спадкоємцю) перейшло право на частку, до товариства з обмеженою відповідальністю, і таке право на вступ до товариства (за умови відповідного волевиявлення) не залежить від згоди інших учасників товариства. Така правова позиція Верховного Суду викладена у постанові від 06 квітня 2021 року у справі № 906/262/20.

Здійснивши аналіз протоколу загальних зборів учасників Приватного підприємства «Вектра Плюс» № 22/5 від 22 травня 2023 року, та порядку денного щодо цих зборів, який був направлений усім учасникам підприємства / спадкоємцям засновника, суди попередніх інстанцій правильно встановили, що питання перерозподілу часток у статному капіталі Приватного підприємства «Вектра Плюс» між учасниками на розгляд цих зборів не виносилося та на зборах не вирішувалося. Збори стосувалися внесення змін до статуту підприємства у зв`язку з набуттям спадкоємцями корпоративних прав засновників, а також оновлення відомостей про склад учасників і розмір їхніх часток відповідно до даних спадкування. Тобто фактичного перерозподілу часток між учасниками внаслідок прийняття окремого рішення загальні збори не здійснювали.

При цьому, як правильно зазначив суд апеляційної інстанції, дії учасників, спрямовані на оновлення відомостей у статуті та підтвердження складу учасників після спадкування, не потребують одностайного голосування 100% учасників, оскільки не змінюють співвідношення часток між ними, а лише фіксують вже набуті права спадкоємців, підтверджені документами про спадкування.

З огляду на викладене суд касаційної інстанції зазначає про те, що спірні рішення про виключення померлого засновника підприємства ОСОБА_7 , включення до складу учасників підприємства його спадкоємців, визначення розміру статутного капіталу товару (фіксування існуючого розміру) та про затвердження дійсного складу учасників з визначенням їх часток, оформлені протоколом № 22/05 від 22 травня 2022 року, не суперечать частині третій статті 34 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», а суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що позивач не довів порушення його корпоративних прав спірними рішеннями загальних зборів, оформленими протоколом № 22/05 від 22 травня 2022 року.

Крім того, за загальним правилом, передбаченим статтею 28 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", органами товариства є загальні збори учасників, наглядова рада (у разі утворення) та виконавчий орган.

Натомість, пункт 9 частини другої статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" відносить до компетенції загальних зборів учасників можливість створення інших органів товариства, визначення порядку їх діяльності.

У розумінні зазначеної норми Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників можуть створити у товаристві інші органи товариства, тобто ті, що не передбачені статтею 28 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю". Такими "іншими" органами товариства можуть бути, наприклад, ревізійна комісія (ревізор) тощо.

З огляду на викладене, Верховний Суд зазначає про те, що спірні рішення загальних зборів учасників підприємства від 23 травня 2023 року не стосувалися створення «інших» органів підприємства у розумінні пункту 9 частини другої статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", чим спростовуються помилкові твердження скаржника про необхідність одностайності голосування усіма учасниками товариства при прийнятті спірних рішень. Обрання члена наглядової ради не є рішенням щодо створення "іншого" органу товариства, а тому вимоги про визнання недійсним такого рішення є необґрунтованими.

Крім того, як встановили суди попередніх інстанцій, позивач в обґрунтування позовних вимог не посилався на порушення його прав та / або інтересів іншими спірними рішеннями (крім зазначених вище рішень про перерозподіл часток між учасниками підприємства та про створення інших органів товариства, визначення порядку їх діяльності). Натомість як на підставу недійсності усіх спірних рішень загальних зборів від 22 та 23 травня 2023 року позивач послався на порушення порядку скликання і проведення загальних зборів учасників Приватного підприємства «Вектра плюс», на яких були прийняття спірні рішення від 22 та 23 травня 2023 року, та позбавлення його можливості взяти участь у цих зборах.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 116 Цивільного кодексу України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом.

Суди попередніх інстанцій встановили, що право учасника Приватного підприємства «Вектра Плюс» брати участь в управлінні приватним підприємством закріплено у пункті 4.4. статуту цього підприємства (у редакції 2016 року).

Подібні положення містяться у статті 5 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», згідно з пунктами 1 та 2 частини першої та частиною третьої якої учасники товариства мають права: брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства; отримувати інформацію про господарську діяльність товариства, а також можуть мати інші права, передбачені законом та статутом товариства.

Отже, право учасника товариства з обмеженою відповідальністю брати участь в управлінні справами товариства у порядку, визначеному законом та установчими документами (статутом) товариства, що охоплює собою, зокрема і права учасника бути обізнаним про скликання загальних зборів, брати участь у загальних зборах та у голосуванні з питань порядку денного, гарантоване законом.

Надаючи оцінку доводам позивача про порушення порядку скликання загальних зборів учасників Приватного підприємства «Вектра плюс», на яких були прийняті спірні рішення, суди попередніх інстанцій встановили, що скликання загальних зборів цього підприємства було ініційоване учасником, який мав на це законне право; скликання зборів було здійснено управителем спадщиною засновника підприємства - учасником Приватного підприємства "Вектра плюс" ОСОБА_2 .

Дослідивши обставини повідомлення позивача про скликання зборів, суди попередніх інстанцій встановили, що позивач був належним чином повідомлений про проведення 22 та 23 травня 2023 року загальних зборів учасників Приватного підприємства "Вектра плюс".

Повідомлення про скликання та проведення зборів, призначених на 22 травня 2023 року, з інформацією про дату, час, місце проведення та порядок денний зборів було направлене позивачу 14 квітня 2023 року, як безпосередньо самим підприємством в особі Управляючого спадщиною ОСОБА_2 (поштове відправлення №387, отримане позивачем 18 квітня 2023 року), так і іншим учасником підприємства: Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» (поштове відправлення № 620, отримане позивачем 19 квітня 2023 року), а також іншим спадкоємцем ОСОБА_3 (поштове відправлення № 492, отримане позивачем 19 квітня 2023 року).

Отже, зазначені повідомлення були направлені за 38 днів та отримані позивачем за 33, 34 дні до дати проведення зборів, що, як правильно зазначили суди попередніх інстанцій, повністю узгоджується з вимогами частини третьої статті 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

Повідомлення про скликання та проведення зборів, призначених на 22 травня 2023 року, з інформацією про дату, час, місце проведення та порядок денний зборів було направлене позивачу також 14 квітня 2023 року, як безпосередньо самим підприємством в особі Управляючого спадщиною ОСОБА_2 (поштове відправлення №441, отримане позивачем 18 квітня 2023 року), так і іншим учасником підприємства: Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» (поштове відправлення № 697, отримане позивачем 19 квітня 2023 року) та іншим спадкоємцем ОСОБА_3 (поштове відправлення № 557, отримане позивачем 19 квітня 2023 року). Крім того, 09 травня 2023 року позивачу були також направлені повідомлення про зміни порядку денного загальних зборів учасників Приватного підприємства «Вектра плюс», призначених на 23 травня 2023 року, як безпосередньо самим підприємством (поштове відправлення з описом вкладення № 663), так і іншим учасником підприємства: Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельно-транспортний сервіс» та іншим спадкоємцем ОСОБА_3 (поштові відправлення № 736 та № 698) Зазначені три поштові відправлення були отримані позивачем 10 травня2023 року.

Отже, повідомлення щодо зборів, призначених на 23 травня 2023 року, були направлені позивачу за 39 днів до запланованої дати та отримані особисто позивачем 18 - 19 квітня 2023 року, тобто за 35 днів до зборів, а повідомлення про зміни порядку денного цих зборів були направлені за 14 днів до запланованої дати проведення та отримані позивачем особисто 10 травня 2023 року, тобто за 13 днів до дати проведення зборів.

Наявність зазначених поштових відправлень підтверджується оригіналами описів вкладення у цінні листи, поштовими квитанціями та даними АТ «Укрпошта», долученими до матеріалів справи.

При цьому, суди попередніх інстанцій обґрунтовано відхилили посилання позивача на відсутність вихідних реквізитів на повідомленнях, з посиланням на те, що закон не містить вимог до встановленої форми повідомлення про скликання загальних зборів, окрім обов`язку зазначити в ньому дату, час, місце проведення та порядок денний зборів. Суди правильно зазначили про те, що відсутність вихідного номера або дати на копії повідомлення не впливає на дійсність самого повідомлення, якщо факт його відправлення та отримання учасником підтверджено належними доказами (поштовими описами, накладними, трек-номерами).

Встановивши наведені вище обставини, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що загальні збори учасників Приватного підприємства «Вектра плюс», призначені на 22 та 23 травня 2023 року, були скликані на законних підставах, відповідно до вимог статей 31, 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» та пунктів 4.1. і 4.6. статуту підприємства (у редакції 2016 року); позивач був належним чином завчасно повідомлений про проведення цих зборів, шляхом направлення йому як самим підприємством, так і іншим учасником підприємства та іншим спадкоємцем, повідомлень з інформацією про дату, час, місце проведення та порядок денний зборів, на адресу, зазначену самим позивачем як місце його реєстрації та проживання, та у строки, встановлені статтею 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

При цьому, як правильно зазначив суд апеляційної інстанції, направлення позивачу повідомлення про скликання зборів не лише від управителя спадщиною, а також і від іншого учасника підприємства та іншого спадкоємця померлого засновника, які спільно ініціювали проведення зборів, не суперечить положенням статті 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», оскільки зазначена норма передбачає право учасників, які володіють у сукупності не менш як 10 % статутного капіталу товариства, самостійно скликати загальні збори у разі, якщо виконавчий орган не виконав свій обов`язок у визначений строк. У спірних правовідносинах саме учасник підприємства ініціював проведення зборів, а ОСОБА_2 як Управитель спадщиною виконала дії з повідомлення інших учасників та спадкоємців у порядку, передбаченому законом.

Крім того, суди попередніх інстанцій обґрунтовано зазначили про те, що участь конкретного учасника у загальних зборах не є обов`язковою умовою їх правомочності. Закон України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», зокрема частина третя статті 29 та частина перша статті 39 цього закону, передбачають можливість реалізації корпоративних прав учасника через представника, який діє на підставі належним чином оформленої довіреності.

Однак, як встановили суди попередніх інстанцій в матеріалах справи відсутні докази того, що позивач скористався правом щодо уповноваження іншої особи на участь у загальних зборах, голосування та представлення його інтересів або вживав заходів для призначення свого представника для участі у загальних зборах підприємства.

З огляду на викладене суди попередніх інстанцій обґрунтовано відхилили посилання позивача на те, що він станом на 22 та 23 травня 2023 року - дати проведення загальних зборів перебував у відрядженні та не міг взяти особисту участь у загальних зборах, оскільки відсутність в учасника можливості бути присутнім особисто на зборах не позбавляє його права забезпечити участь у зборах через довірену особу.

Верховний Суд не бере до уваги посилання позивача на обставини не надання йому відповідачем допуску до документів підприємства та інформації щодо питань порядку денного зборів, оскільки, як встановили суди попередніх інстанцій, матеріали справи не містять належних доказів того, що позивач у встановленому законом порядку звертався до підприємства із письмовою вимогою про надання документів чи доступу до них, як до, так і після отримання повідомлення про скликання зборів. Крім того, як правильно зазначили суди попередніх інстанцій, позовні вимоги у цій справі стосуються визнання недійсними рішень загальних зборів учасників, а вимоги про зобов`язання відповідача надати документи / інформацію щодо діяльності підприємства, щодо питань порядку денного загальних зборів не є предметом розгляду у цій справі, захист права учасника на отримання інформації чи документів підприємства не є об`єктом судового захисту у цій справі.

Суд апеляційної інстанції обґрунтовано зазначив про те, що дії підприємства (товариства) щодо відмови учаснику у доступі до певних документів підприємства самі по собі не можуть бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів, оскільки закон не ототожнює порушення інформаційного права учасника з істотним порушенням процедури скликання або проведення зборів. У випадку наявності спору щодо доступу до документів, захист такого права може здійснюватися в окремому судовому провадженні відповідно до положень статті 43 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

З огляду на викладене суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що твердження позивача про створення йому перешкод у реалізації його корпоративних прав, зокрема у праві на доступ до документів та на участь у загальних зборах, не підтверджені належними доказами. Сам по собі факт неприсутності позивача на зборах, за відсутності доказів його неправомірного недопуску або відмови у наданні документів, не може свідчити про порушення його корпоративних прав.

Враховуючи наведене Верховний Суд зазначає про те, що суди правильно та обґрунтовано відмовили у задоволенні позову у цій справі з правильним застосуванням при цьому положень Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» та Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». Доводи скаржника про неправильне застосування судами частини першої, п`ятої, шостої, восьмої та дев`ятої статті 31, статті 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» у взаємозв`язку з пунктами 1, 2 частини першої статті 5, пунктом 2 частини п`ятої статті 11, статтею 12, частинами першою та другою статті 29, частинами третьою статті 34, статтею 38 «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», частиною третьою статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» не знайшли свого підтвердження. З огляду на викладене Верховний Суд не вбачає підстав для формування висновків щодо іншого застосування цих норм права, про що просить скаржник, ніж те, як ці норми права були застосовані судами попередніх інстанцій.

Верховний Суд також зазначає про те, що зазначені вище висновки по суті спору суди попередніх інстанцій зробили за результатом належного дослідження та оцінки усіх наявних в матеріалах справи доказів, які були надані учасниками справи та витребувані судом першої інстанції, з огляду на що суд касаційної інстанції зазначає про те, що доводи скаржника щодо порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, а саме: статті 2, 7, 13, 14, 73, 74, 76 - 79, 80-81, 86-88, 89, 91, 236, 237 Господарського процесуального кодексу України, що полягало у не дослідженні судами належним чином всіх наявних у матеріалах справи доказів, порушенні порядку їх оцінки, не знайшли свого підтвердження та є необґрунтованими.

Суд касаційної інстанції не бере до уваги посилання скаржника на те, що висновки судів попередніх інстанцій ґрунтуються на недопустимих доказах, які були долучені відповідачем до відзиву на позовну заяву та подані до суду з порушенням строку на їх подання і залишені судом без розгляду, оскільки, ці доводи скаржника спростовуються матеріалами справи, а саме: крім документів, доданих відповідачем до відзиву на позов, до справи надходили також інші письмові докази від інших учасників процесу, зокрема від третіх осіб, у тому числі і документи, витребувані самим судом. Саме ці документи були предметом дослідження і використані судом при ухваленні рішення. Скаржник не довів обставин того, що висновки судів ґрунтуються виключно на тих доказах, що були додані відповідачем до відзиву на позов.

Отже, суд першої інстанції, формуючи висновки у цій справі, з якими погодився і суд апеляційної інстанції, діяв у межах наданих йому процесуальних повноважень, належним чином дослідив подані учасниками справи докази та не порушив принципів змагальності, рівності сторін та об`єктивності судового розгляду.

Верховний Суд також не бере до уваги доводи скаржника про те, що витребувані судом першої інстанції згідно з ухвалою від 28 травня 2025 року від третьої особи ОСОБА_4 в особі її законного представника документи статутної діяльності Приватного підприємства «Вектра плюс» є недопустимими доказами у справі, оскільки як вбачається з матеріалів справи ці витребувані судом документи були долучені до матеріалів справи в оригіналах, а скаржник не довів, що ці документи не підтверджують обставини, що входять до предмету доказування у цій справі. Скаржник, посилаючись на те, що суд витребував ці докази не від тієї особи, не довів обставин того, що ці документи були одержані ОСОБА_4 з порушенням закону, враховуючи те, що вона ( ОСОБА_4 ) є одним із спадкоємців засновника та учасником підприємства, не довів неможливості витребування у неї цих документів. Тобто скаржник не довів обстави того, що ці надані на вимогу суду докази є недопустимими.

Крім того, скаржник не довів в контексті існуючих правовідносин необхідності формування висновку щодо питання застосування статей 310, 316 Господарського процесуального кодексу України у подібних правовідносинах. Верховний Суд зазначає про те, що положення статей 310, 316 Господарського процесуального кодексу України стосуються касаційного розгляду справи та не стосуються порядку розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій, ця справа судом касаційної інстанції на новий розгляд не направлялася, з огляду на що ці норми права судами при розгляді справи не застосовувалися. Доводи скаржника у цій частині фактично зводяться до необхідності здійснення переоцінки встановлених судами попередніх інстанцій обставин. До того ж скаржник лише посилається на зазначені норми процесуального права та не зазначає який саме висновок має сформувати Верховний Суд щодо застосування цих норм процесуального права. Наведене свідчить про необґрунтованість наведеної скаржником підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, в частині цих доводів.

Верховний Суд також не бере до уваги доводи скаржника про порушення судами попередніх інстанцій автоматизованого розподілу справи в судах обох інстанцій шляхом здійснення втручанням у роботу в автоматизованої системи суду.

Згідно з частинами першою - третьою статті 6 Господарського процесуального кодексу України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до частини першої статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Рішення Господарського суду Полтавської області від 21 серпня 2025 року ухвалене суддею Погрібною С. В. Призначення судді Погрібної С. В. для розгляду цієї справи відбулося на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 липня 2023 року (1-й том справи, а.с. 184).

Доводи скаржника про вибірковість формування складу, штучне виключення окремих суддів із процедури розподілу, здійснення втручання в роботу в автоматизовану систему Господарського суду Полтавської області під час автоматичного розподілу даної справи не обґрунтоване належними доказами.

Верховний Суд не бере до уваги посилання скаржника на визначення складу суду у справах № 917/867/23 та № 917/603/24, оскільки судові рішення у цих справах не є предметом цього касаційного перегляду, а авторозподіл справи, що переглядається, та справи №917/603/24 здійснювався в різні роки.

Оскаржувана постанова Східного апеляційного господарського суду від 10 листопада 2025 року ухвалена колегією суддів у складі: головуючий суддя Россолов В. В., судді: Гетьман Р. А., Хачатрян В. С. Визначення такий складу суду було здійснене на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 вересня 2025 року.

Верховний Суд не вбачає порушень правил, визначених законодавством, під час проведення автоматизованого розподілу цієї справи в суді апеляційної інстанції, оскільки формування складу суду відбулося із застосуванням автоматизованої системи документообігу та відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд не бере до уваги посилання скаржника на визначення в Східному апеляційному господарському судів складу суду у справах № 917/739/25, № 917/2415/24, № 643/1810/19 та № 922/619/25, оскільки судові рішення у цих справах не є предметом цього касаційного перегляду.

З огляду на викладене доводи скаржника про порушення судами попередніх інстанцій порядку визначення складу суду не знайшли свого підтвердження, а визначена скаржником підстава касаційного оскарження судових рішень щодо цих доводів, передбачена пунктом 4 частини другої статті 287 та пунктами 1 та 4 частини третьої статті 310 Господарського процесуального кодексу України, є необґрунтованою.

Верховний Суд також зазначає про те, що доводи позивача, наведені у касаційній скарзі, фактично зводяться до не дослідження судами наявних в матеріалах справи доказів, до не встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, до необхідності здійснення судом касаційної інстанції переоцінки доказів, умов договору, які були в повному обсязі досліджені судами з наданням їм належної оцінки, що з огляду на визначені в статті 300 Господарського процесуального кодексу України межі розгляду справи судом касаційної інстанції не є компетенцією суду касаційної інстанції.

З огляду на викладене Верховний Суд з урахуванням принципів диспозитивності, рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності оцінив усі аргументи касаційної скарги в межах її доводів та визначених скаржником підстав касаційного оскарження, з урахуванням установлених судами у справі конкретних обставин, однак зазначає, що не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів у силу положень, закріплених у статті 300 Господарського процесуального кодексу України.

8. Висновки за результатами розгляду касаційних скарг.

Відповідно до статті 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

З огляду на те, що наведені у касаційній скарзі доводи позивача про неправильне застосування та порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при ухваленні оскаржуваних рішення та постанови не знайшли свого підтвердження, Верховний Суд не вбачає підстав для зміни чи скасування рішення Господарського суду Полтавської області від 21 серпня 2025 року та постанови Східного апеляційного господарського суду від 10 листопада 2025 року у справі № 917/1242/23 та залишає касаційну скаргу позивача без задоволення.

9. Судові витрати.

Зважаючи на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, cуд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Полтавської області від 21 серпня 2025 року та постанову Східного апеляційного господарського суду від 10 листопада 2025 року у справі № 917/1242/23 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Баранець

Судді І. Кондратова

О. Кролевець