ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04 березня 2026 року Справа № 903/34/26

Суддя Господарського суду Волинської області Бідюк С.В., розглянувши матеріали по справі

за позовом: заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Волинської обласної державної (військової) адміністрації, м. Луцьк,

до відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю Мисливське господарство Відродження, с. Звірів, Луцький р-н., Волинська обл.,

до відповідача 2: Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України в особі філії Поліський лісовий офіс Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України, м. Луцьк

про розірвання договору та зобов`язання повернути лісову ділянку,

в с т а н о в и л а:

12.01.2026 на адресу Господарського суду Волинської області надійшла позовна заява заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Волинської обласної державної (військової) адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю Мисливське господарство Відродження, Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України в особі філії Поліський лісовий офіс Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України про:

- розірвання договору довгострокового тимчасового користування лісами від 07.10.2024 №02/2024, укладеного між ДСГП Ліси України в особі філії Поліський лісовий офіс ДСГП Ліси України та тимчасовим лісокористувачем ТОВ Мисливське господарство Відродження;

- зобов`язання ТОВ Мисливське господарство Відродження повернути лісову ділянку загальною площею 3,7631 га, яка розташована у кварталі 22 (виділи 4, 14, 31) на території Підгайцівської сільської ради в адміністративних межах Луцького району Волинської області, розпоряднику земельної ділянки Волинської обласній державній (військовій) адміністрації у стані, придатному для ведення лісового господарства, за актом приймання-передачі.

Ухвалою суду від 14.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 11 лютого 2026 року о 10:15 год. Встановлено: відповідачам - строк не пізніше ніж протягом 15 календарних днів з дня вручення цієї ухвали подати суду відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, який відповідатиме приписам статті 165 ГПК України. Одночасно копію відзиву з долученими до нього документами надіслати прокуратурі, позивачу, докази відправки надати суду; строк не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив подати суду заперечення на відповідь на відзив з доказами надіслання прокуратурі, позивачу; прокуратурі, позивачу - строк не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов подати відповідь на відзив з доказами надіслання відповідачам.

Відповідач 2 ухвалу суду отримав 15.01.2026, строк для подання відзиву по 30.01.2026.

Відповідач 1 ухвалу суду отримав 24.01.2026, строк для подання відзиву 09.02.2026.

04.02.2025 поштовим зв`язком надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю Мисливське господарство Відродження згідно якого у задоволенні позову просить відмовити. Зазначає, що позивачем не подано належних доказів на підтвердження наявності у спірних об`єктів ознак капітального будівництва. Висновок експерта, на який посилається прокуратура, не підтверджує належним чином твердження про капітальний характер спірних споруд, оскільки він складений за відсутності проєктної та дозвільної документації. Матеріали справи підтверджують наявність письмового погодження постійного лісокористувача на розміщення тимчасових споруд. Підстави для розірвання та припинення договору відсутні. Фінансові обмеження позивача не можуть кваліфікуватись як бездіяльність органу у розумінні ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру». Прокуратурою не підтверджено винятковість підстав, які б давали право на звернення з даним позовом до суду.

Відповідно до ст.ст. 165, 178 ГПК України суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи також у разі, якщо відзив подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку.

Згідно із ч. 4 ст. 170 ГПК України суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Докази реєстрації Товариством з обмеженою відповідальністю Мисливське господарство Відродження електронного кабінету в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі) в матеріалах справи відсутні. Відповідачем 1 не наведені поважні причини невиконання такого обов`язку.

У судовому засіданні прокурор заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання, оскільки відзив відповідача прокуратурою отриманий лише 10.02.2026, строк для подання відповіді на відзив не закінчився.

Враховуючи вищевикладене, відсутність доказів реєстрації відповідачем 1 електронного кабінету в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), клопотання прокурора, не закінчення строку для подання заяв по суті спору, з метою повного та всебічного розгляду справи, виконання мети підготовчого провадження, суд протокольною ухвалою від 11.02.2026 підготовче засідання відклав на 04.03.2026 о 10:30 год.

13.02.2026 надійшла відповідь прокуратури на відзив відповідача, згідно якої просить не приймати відзив до розгляду, оскільки його подано особою, яка не зареєструвала електронний кабінет. Зазначає, що під час проведення судової будівельно-технічної експертизи судовим експертом здійснювався візуально-інструментальний огляд об`єктів та сформовано ілюстративну таблицю, що складається з фотознімків території земельної ділянки, наданої в довгострокове тимчасове платне користування, на якій знаходяться капітальні споруди, що відповідає правовим висновкам Верховного суду. В даному випадку постійним лісокористувачем погоджено виключно комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення (за необхідності) та озеленення території, екологічних заходів з покращення мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля, а не в жодному разі, зведення капітальних споруд для виключно власних цілей на земельній ділянці лісогосподарського призначення та природно-заповідного фонду. У вказаній справі встановлені всі передумови, які вимагаються ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 53 ГПК України, для висновку про обґрунтованість представництва прокурором інтересів держави в суді: порушення інтересів держави; необхідність їх захисту; правові підстави звернення прокурора до суду; вказівка на орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

03.03.2026 надійшло клопотання ТОВ «Мисливське господарство Відродження» про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні. Просить врахувати, що договір про надання правничої допомоги укладений 26.02.2026, що унеможливило належним чином підготуватись до розгляду справи. Строк підготовчого провадження просить продовжити на 30 днів.

У судовому засідання прокурор відзив відповідача просить не приймати до розгляду у зв`язку з відсутністю зареєстрованого у відповідача 2 електронного кабінету. Клопотання про відкладення розгляду справи заперечив, оскільки участь представника в іншій судовій справі не є поважною причиною для відкладення розгляду справи.

Судом встановлено, що ТОВ «Мисливське господарство Відродження» зареєстровано електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що підтверджується відповіддю №31899370 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС, у зв`язку з чим клопотання прокуратури про не долучення відзиву відповідача не підлягає задоволенню.

Суд протокольною ухвалою від 04.03.2026 долучив відзив відповідача 1, відповідь на відзив прокуратури до матеріалів справи.

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах № 802/562/18-а, № 826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

При цьому будь-який законодавчий припис, що встановлює певні межі розсуду, повинен бути оцінений на предмет дотримання фундаментальних вимог верховенства права, зокрема щодо співмірності (пропорційності) тій меті, за якою законом передбачене відповідне обмеження, або яке відбулось унаслідок застосування розсуду суду.

Пропорційність є загальною умовою для вирішення всіх процесуальних питань у межах дискреційних повноважень і повинна належно застосовуватись на кожній стадії правозастосування.

Оцінюючи дотримання принципу пропорційності, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Такі висновки викладено Верховним Судом у постановах від 14 липня 2022 року у справі № 260/4504/20 та від 18 серпня 2022 року у справі № 420/9173/21.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні від 26 липня 2018 року у справі «Бартая проти Грузії» (заява № 10978/06) зазначив, що відмова суду відкласти судове засідання за клопотанням адвоката, що брав участь в іншому процесі, та розгляд справи без захисника є порушенням статті 6 Конвенції.

Матеріали справи не дають підстав вважати, що своїми діями чи поведінкою представник відповідача намагався затягнути розгляд справи, чим би сприяв порушенню розумних строків розгляду справи.

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, з-поміж іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи вищевикладене, виконання мети підготовчого провадження, гарантій щодо справедливого і публічного розгляду справи, суд протокольною ухвалою від 04.03.2026 задовольнив клопотання відповідача 1 та відклав підготовче засідання на 11.03.2026 о 14:30 год.

Згідно із із ч. 2 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне постановити ухвалу про повідомлення учасників справи про відкладення підготовчого засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 42, 120, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Повідомити учасників справи про відкладення підготовчого засідання на 11 березня 2026 року о 14:30 год.

2. Явку учасників справи у судове засідання визнати не обов`язковою.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвала суду підписана 04.03.2026.

Суддя С. В. Бідюк