ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"17" березня 2026 р. м. Київ Справа № 911/2225/25

за позовом Пірнівської сільської ради, с. Пірнове Вишгородського району Київської області,

до відповідачів 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Нептун», сільрада Жукинська Вишгородського району Київської області,

2) Вишгородської районної державної адміністрації, м. Вишгород Вишгородського району Київської області,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Київської обласної державної адміністрації, м. Київ,

за участю Вишгородської окружної прокуратури, м. Вишгород

про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки

Суддя О.В. Конюх,

за участю представників:

від позивача: Чуніхін О.М., адвокат, ордер серія АА №1597330 від 02.07.2025;

від відповідача-1: Юзефович А.О., адвокат, ордер серії АІ №1944122 від 09.07.2025;

від відповідача-2: не з`явились;

від третьої особи: не з`явились;

від прокуратури: Немцев Є.Г., службове посвідчення №052513 від 16.09.2025;

ВСТАНОВИВ:

Пірнівська сільська рада звернулась до Господарського суду Київської області з позовом до відповідачів: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Нептун» та 2) Вишгородської районної державної адміністрації, у якому просить суд визнати недійсним укладений між відповідачами договір оренди земельної ділянки від 17.06.2004, посвідчений приватним нотаріусом Голуб Л.А. за №3472.

Позов обґрунтований тим, що в оренду передана земельна ділянка кадастровий номер :25:052:001 для рибогосподарських потреб площею 553,87 га, з яких понад 450 га накладається на водне плесо Київського водосховища на р. Дніпро. Дозвіл на спеціальне водокористування ТОВ «Нептун» не видавався, договір оренди землі в комплексі із розташованим на ній водним об`єктом не укладався, паспорт водного об`єкта не погоджувався.

Позивач твердить, що в оренду відповідачу 1 фактично було передано частину Київського водосховища, яке належить до водних об`єктів загальнодержавного значення, має комплексне призначення (енергетики, водного транспорту, рибного господарства, зрошення, рекреації), у зв`язку з чим договір укладено з грубим порушенням чинного законодавства.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.07.2025 позовну заяву залишено без руху, зобов`язано позивача усунути недоліки позовної заяви у строк не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали.

23.07.2025 через систему «Електронний суд» позивач подав заяву про усунення недоліків.

Ухвалою господарського суду Київської області від 24.07.2025 відкрито провадження у справі №911/2225/25 в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 25.08.2025.

30.07.2025 Вишгородська окружна прокуратура подала заяву від 28.07.2025 №54-3531вих-25 про вступ у справу.

11.08.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву від 08.08.2025, у якому відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

У відзиві ТОВ «Нептун» твердить, що на території, де в даний час розташоване ТОВ «Нептун» знаходився «Лютізький риболовецький колгосп ім.. Чапаєва», якому у 1988 році було видано Державний акт на право користування землею, яким було посвідчено безстрокове право використовувати 499,7 га землі для будівництва лиманно-ставкового господарства. Колгосп був реорганізований у колективне сільськогосподарське рибодобувне підприємство, а у березні 2000 року у ЗАТ «Сільськогосподарське риболовецько-промислове підприємство «Лютіж», яке у 2003 році увійшло до складу учасників ТОВ «Лютіж» та внесло до статутного капіталу нерухоме майно, зокрема дамбу та інші будівлі, які використовувались у господарській діяльності.

Тож ТОВ «Нептун» є власником захисної дамби, яка фізично відокремлює земельну ділянку із об`єктами нерухомості від Київського водосховища. Тож ТОВ «Нептун» серед іншого твердить, що земельна ділянка, яка перебуває в оренді ТОВ «Нептун», є окремою земельною ділянкою, з усіх боків оточеною дамбою, яка не є частиною Київського водосховища.

Як вбачається з Витягу від 30.07.2025 НВ-025 з Державного земельного кадастру про земельну ділянку кадастровий номер :25:052:0001, земельна ділянка площею 553,8676 га на території Жукинської сільської ради Вишгородського району належить до категорії земель водного фонду, вид цільового призначення 10.07 для рибогосподарських потреб, зареєстрована у ДЗК 02.09.2013 на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, на всю площу земельної ділянки зареєстровані безстрокові обмеження у використанні (водоохоронна зона, прибережна захисна смуга вздовж річок, навколо водойм та на островах), згідно експлікації земельних угідь 553,8676 га земельної ділянки - озера, прибережні замкнуті водойми, лимани.

Ухвалою від 25.08.2025 підготовче судове засідання відкладено на 06.10.2025. Ухвалою від 06.10.2025 підготовче судове засідання відкладено на 20.10.2025.

03.10.2025 представник відповідача-1 через систему «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву, до якого додав, серед іншого, лист Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра від 03.10.2025 №01-12/1674, у якому зазначено про те, що на земельній ділянці за кадастровим номером :25:052:0001 в урочищі «Ровжі» №1 розташоване лиманне господарство «Нептун», що належить на праві власності ТОВ «Нептун» з комплексом будівель та споруд; на земельній ділянці знаходиться єдиний майновий комплекс будівель та споруд «Лиман» із захисною дамбою, що не є частиною Київського водосховища; озеро, що сформоване унаслідок будівництва гідротехнічної споруди дамби для відокремлення земельної ділянки кадастровий номер :25:052:0001 від Київського водосховища, знаходиться в урочищі «Ровжі» №1; не має притоків і знаходиться на території однієї Київської області.

Ухвалою від 20.10.2025 клопотання ТОВ «Нептун» про об`єднання справ залишено без задоволення, підготовче судове засідання відкладено на 10.11.2025. у підготовчому судовому засіданні 10.11.2025 суд оголосив перерву до 17.11.2025.

10.11.2025 від Вишгородської окружної прокуратури до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява, у якій прокурор твердить про те, що термін «рибогосподарські потреби» не слід ототожнювати із терміном «водне господарство»; районній державній адміністрації надані повноваження для розпорядження землями для ведення водного господарства, що не охоплює інший вид цільового призначення «рибогосподарські потреби»; в силу частини 4 ст. 122 ЗК України розпорядження земельними ділянками загальнодержавного значення для рибогосподарських потреб належить обласним державним адміністраціям.

Тож прокурор твердить, що розміщення риболовецького підприємства не належить до сфери «водного господарства», а відноситься до рибогосподарської діяльності, тобто до «рибогосподарських потреб», у зв`язку з чим укладення оспорюваного договору оренди було поза межами компетенції Вишгородської РДА, належить до компетенції Київської ОДА, якій також належить право на позов у даній справі, у зв`язку з чим права позивача Пірнівської сільської ради не порушені, що з точки зору прокурора є підставою для закриття провадження у справі.

У підготовчому судовому засіданні 17.11.2025 суд оголосив перерву до 24.11.2025, викликав у судове засідання повноважного компетентного представника Пірнівської сільської ради, явку якого визнав обов`язковою.

Ухвалою від 24.11.2025 суд прийняв до розгляду заяву Пірнівської сільської ради про зміну предмету позову та зазначив, що справа розглядатиметься в редакції позовних вимог відповідно до вищевказаної заяви позивача від 10.11.2025 про зміну предмету позову, а саме про:

1) визнання недійсним договору оренди земельної ділянки від 17.06.2004, укладеного між Вишгородською РДА та ТОВ «Нептун», посвідченого Голуб Л.А., приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу, реєстровий номер 3472;

2) визнання недійсним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 52490083 від 03.06.2020 07:42:30 про реєстрацію права оренди земельної ділянки (орендодавець Вишгородська районна державна адміністрація, орендар ТОВ «Нептун»);

3) застосування правових наслідків недійсності правочину, а саме зобов`язання ТОВ «Нептун» повернути земельну ділянку з кадастровим номером :25:052:0001, цільове призначення: для рибогосподарських потреб, під розміщення риболовецького підприємства, загальною площею 553.87 га. її належному власнику Пірнівській громаді, в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області.

Цією ж ухвалою суд залишив без задоволення заяви Вишгородської окружної прокуратури 1) про закриття провадження у справі, 2) про залучення третьої особи у справі, об`єднання справ та прийняття позовних вимог до спільного розгляду. Також суж залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Київську обласну державну адміністрацію, відклав підготовче судове засідання на 16.12.2025.

11.12.2025 від третьої особи Київської ОДА надійшли пояснення, у яких третя особа твердить, що ст. 5 Водного кодексу України водні об`єкти поділяє на загальнодержавні та місцевого значення.

За інформацією Держводагентства Київське водосховище розташоване в межах Київської та Чернігівської областей та відноситься до водних об`єктів загальнодержавного значення. Згідно водогосподарського паспорта, розробленого УДГПВіНДІ «Укрдніпроводгосп» у 1981 році, призначення водосховища енергетика, водний транспорт, рибне господарство, зрошення та рекреація. Отже Київське водосховище є водосховищем комплексного призначення.

Згідно з ретроспективними супутниковими знімками у межах розташування земельної ділянки з кадастровим номером :25:052:0001, вказана земельна ділянка є частиною Київського водосховища його водної поверхні, понад 450 га спірної земельної ділянки знаходиться під водою.

Третя особа посилається на ст. 6 Водного Кодексу України, відповідно до якої водні об`єкти є виключною власністю народу України і надаються тільки у користування; на ст. 84 ЗК України, відповідно до якої до земель загальнодержавного значення належать землі під водними об`єктами загальнодержавного значення.

Також третя особи посилається на частину 4 ст. 122 ЗК України та твердить, що компетенція на передання в оренду земельних ділянок загальнодержавного значення для рибогосподарських потреб належить обласним державним адміністраціям.

Ухвалою від 16.12.2025 підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті на 16.01.2026. Надалі в судових засіданнях з розгляду справи по суті оголошувалась перерва до 06.02.2026 та до 27.02.2026.

26.02.2026 через систему «Електронний суд» Вишгородська окружна прокуратура подана клопотання про долучення доказів, а саме листа Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра від 12.02.2026 №01-12/366, у якому вказано, що запитуваний водний об`єкт, утворений за рахунок будівництва гідротехнічної споруди «Захисна дамба ІІ» в межах земельної ділянки з кадастровим номером :25:052:0001, знаходиться на затопленій частині річкової долини р. Дніпро, що перетворилася у мілкий водний об`єкт в межах Київського водосховища. Згідно із публічною кадастровою картою площа земельної ділянки 553,87 га, форма власності державна, категорія землі водного фонду. Водний об`єкт створений штучно в межах Київського водосховища; відповідно до ст. 5 Водного кодексу України належить до водних об`єктів загальнодержавного значення.

26.02.2026 від представника відповідача-1 через систему «Електронний суд» подав заперечення на клопотання прокурора, у якому просить суд клопотання про долучення до матеріалів справи доказів залишити без розгляду у зв`язку із пропуском встановленого строку. Крім того, представник відповідача-1 звертає увагу на те, що у матеріалах справи наявні декілька листів БУВР середнього Дніпра (від 15.11.2006, від 01.07.2025, від 12.02.2026), які містять певну сумбурність викладу інформації.

Також представник відповідача-1 просить суд

- викликати та допитати як свідка працівника Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра, якій підписав подані до судової справи листи;

- постановити ухвалу про повернення до стадії підготовчого провадження,

- постановити ухвалу про призначення у справі земельно-технічної експертизи, на вирішення якої попередньо поставити питання про те, чи відокремлена земельна ділянка з кадастровим номером :25:052:0001 від Київського водосховища гідротехнічною спорудою (дамбою), яку доручити провести експертам Київського НДІ судових експертиз.

Протокольною ухвалою від 27.02.2026 суд задовольнив клопотання Київської обласної прокуратури та відклав розгляд справи та розгляд поданих клопотань на 17.03.2026, про що присутній представник відповідача-1 був повідомлений особисто під розпис, а відсутні позивач, відповідач-2, прокурор та третя особа ухвалами про повідомлення в порядку ст. 120-121 ГПК України.

Ухвалою суду від 10.03.2026 задоволено клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

В судове засідання 17.03.2026 з`явились представник позивача, представник відповідача-1 та прокурор.

Щодо клопотання представника відповідача-1 про виклик та допит як свідка працівника Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра, суд зазначає, що таке не відповідає положенням ГПК України.

Так, відповідно до частини 3 ст. 87 ГПК України сторони, треті особи та їх представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Працівник Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра не є стороною, третьою особою або їх представником.

Згідно із ст. 88 ГПК України показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

Відповідно до частини 1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Працівник Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра не подавав суду заяву свідка, відповідно і не підтверджував свою готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

Щодо клопотання представника відповідача-1 про повернення справи на стадію підготовчого провадження та призначення судової експертизи, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст.15 ГПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до пункту 8 частини 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

В судовому засіданні 17.03.2026 суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та обставини справи, що мають значення для розгляду даної справи, а також заслухавши пояснення представників, враховуючи те, що стадія розгляду справи по суті не передбачає можливості зібрання доказів, пояснень по справі та вирішення питання про призначення у справі експертизи, а також, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, дійшов висновку про необхідність повернення на стадію підготовчого провадження з метою належного виконання завдань підготовчого провадження, а саме для вирішення питання щодо призначення у справі № 911/2225/25 судової експертизи.

Суд звертає увагу на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 05.10.2022 у справі №204/6085/20, у якій зазначено, що відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті".

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі N 234/11607/20 (провадження N 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод"

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поняття судової експертизи визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», як дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 98 ГПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Ретельно вивчивши матеріали справи та надані докази, суд встановив, що встановлення обставини перебування у складі орендованої земельної ділянки частини Київського водосховища як водного об`єкта загальнодержавного значення комплексного призначення (чи окремої замкненої водойми нагульного ставка, який розташований у прибережній захисній смузі Київського водосховища та відділений від нього захисною дамбою, не має притоків і не має комплексного призначення), необхідно для правильного вирішення спору у справі, позаяк має вирішальне значення для встановлення судом органу, до компетенції якого належить право розпорядження такою земельною ділянкою та загалом можливість передачі в оренду такої земельної ділянки. Разом із тим, по-перше, для встановлення такої обставини необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, а по-друге, матеріали справи містять суперечливі дані щодо вказаного факту, і такі суперечності не можуть бути усунуті в інший спосіб, ніж у спосіб призначення судової експертизи.

Відповідно до частин 4, 5 ст. 99 ГПК України Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

З огляду на викладене, суд вбачає за необхідне розглянути питання про призначення у справі судової експертизи з метою встановлення ключової обставини в межах предмету доказування, у зв`язку з чим суд в порядку частин 4, 5 ст. 99 ГПК України пропонує учасникам справи подати суду пропозиції щодо виду експертизи, кола питань, які можуть бути поставлені на вирішення судових експертів, а також щодо судового експерта та/або експертної установи, якій може бути доручена експертиза у справі у разі її призначення.

Суд бере до уваги, що представник позивача та представник відповідача-1 заявили клопотання про участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. ст. 2, 15, 87-100, 182, 183, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Повернутися до розгляду справи №911/2225/25 у підготовчому провадженні.

2. Підготовче судове засідання призначити на 14.04.2026 о 10:00. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області (м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108).

3. Забезпечити участь представника Пірнівської сільської ради адвоката Чуніхіна Олега Миколайовича у судовому засіданні, яке призначене на 14.04.2026 о 10:00, у режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів.

Забезпечити участь представника ТОВ «Нептун» адвоката Юзефовича Артема Олексійовича у судовому засіданні, яке призначене на 14.04.2026 о 10:00, у режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів.

Інструкції користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

4. Клопотання представника ТОВ «Нептун» про виклик свідка залишити без задоволення.

5. Запропонувати учасникам справи подати суду пропозиції щодо виду експертизи, кола питань, які можуть бути поставлені на вирішення судових експертів, а також щодо судового експерта та/або експертної установи, якій може бути доручена експертиза у справі у разі її призначення.

6. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/) а також за номером телефону .

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому частиною 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України з моменту її оголошення та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Конюх