УХВАЛА

м. Київ

17.03.2026Справа № 910/347/25

За заявоюпредставника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" Коковіна Дмитра Ігоровича
провідвід судді
у справі№ 910/347/25
За позовом Заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі: 1) Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області 2) Північно-Східного офісу Держаудитслужби
до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" 2) Комунального підприємства "СпецЕко" Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області
про визнання недійсними угод та стягнення 475 246,00 грн
Суддя Підченко Ю.О.
ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/347/25 за позовом Заступника керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області (прокурор) в інтересах держави в особі Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (позивач-1) та Північно-східного офісу Держаудитслужби (позивач-2) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Інвест Груп» (відповідач-1) та Комунального підприємства «Спецеко» Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (відповідач-2) відповідно до якого прокурор просить:

- визнати недійсною Додатковою угоду № 1 від 18.03.2021 до Договору поставки № Т/Т2021-18КО від 05.03.2021;

- визнати недійсною Додатковою угоду № 2 від 25.03.2021 до Договору поставки № Т/Т2021-18КО від 05.03.2021;

- визнати недійсною Додатковою угоду № 4 від 01.07.2021 до Договору поставки № Т/Т2021-18КО від 05.03.2021;

- стягнути з ТОВ «Київ Інвест Груп» до бюджету міста Горішні Плавні надмірно сплачені грошові кошти у сумі 475 246,00 грн.

З огляду на те, що в підготовчому провадженні здійснено дії передбачені ст. 182 Господарського процесуального кодексу України, суд ухвалою від 12.03.2026 закрив підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті на 23.04.2026.

16.03.2026 до суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" Коковіна Дмитра Ігоровича надійшла заява про відвід судді Підченка Ю.О. від розгляду справи № 910/347/25.

Коковін Д.І. вважає, що наявні інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, зокрема:

- суддя фактично здійснює перегляд уже вирішеного спору, адже рішенням Господарського суду Полтавської області від 17.06.2024 у справі № 917/1012/22 (яке набрало законної сили) за позовом тієї ж прокуратури до того ж відповідача про той самий предмет і з тих самих підстав у задоволенні позову було відмовлено.

- суддя призначив справу до розгляду по суті, ігноруючи той факт, що законність вимог, на яких ґрунтується позов прокуратури, наразі є предметом розгляду в адміністративному суді у справі №440/4083/22;

- Горішньоплавнівська міська рада (позивач) подала заяву про залишення позову без розгляду, зазначивши про відсутність порушеного інтересу держави та неналежність її як позивача. Суддя, всупереч волі органу місцевого самоврядування, фактично «нав`язав» йому судовий «захист», що свідчить про перебирання судом на себе функцій сторони процесу;

- суддею відхилено абсолютно всі клопотання інших учасників процесу (про закриття провадження, залишення позову без розгляду, зупинення провадження, призначення експертизи, щодо зловживання процесуальними правами, застосування строків позовної давності);

- за умови визнання явки сторін обов`язковою та нез`явлення представника позивача (міської ради) втретє, суддя не застосував наслідки, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України (залишення позову без розгляду), а натомість закрив підготовче провадження та призначив розгляд по суті на користь прокуратури;

- повторне пред`явлення позову Кременчуцькою окружною прокуратурою та Північно-Східним офісом Держаудитслужби з тих самих підстав та щодо того самого предмета спору є зловживанням правом на звернення до суду (ст. 43 ГПК України).

Розглянувши подану заяву та викладені в ній доводи, суд вважає заявлений відвід необґрунтованим з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України (далі також - ГПК України) суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (ч. 2 ст. 35 ГПК України).

Доведення наявності таких обставин покладається на сторону, яка заявляє відвід.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Положеннями ст. 38 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим:

- протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі,

- але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

- після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як вбачається із доводів представника ТОВ "Київ Інвест Груп", обставини щодо упередженості остаточно підтвердилися у судовому засіданні 12.03.2026, а заява подається 16.03.2026 (перший робочий день після вихідних), що відповідає вимогам ч. 3 ст. 38 ГПК України.

Відповідно до ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Наступне судове засідання у справі призначене на 23.04.2026, а заява представника ТОВ "Київ Інвест Груп" Коковіна Д.І. про відвід судді від розгляду справи № 910/347/25 надійшла до суду 16.03.2026, тобто раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Дослідивши вказані заявником обставини та докази у справі, суд дійшов висновку, що наведені заявником підстави для відводу судді від розгляду справи № 910/347/25 необґрунтовані та не містять підстав для відводу судді, у розумінні ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, заява обґрунтована тим, що наявні інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, шляхом відмови у задоволенні клопотань позивача-1 та відповідачів про залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі, зупинення провадження у справі, призначення судової економічної експертизи, тощо.

У той же час, заяви та клопотання сторін були розглянуті судом в підготовчому засіданні 12.03.2026 з урахуванням доводів та доказів сторін, а про результати їх розгляду та мотиви відмови в задоволенні клопотань зазначено у відповідній ухвалі суду від 12.03.2026.

За змістом заяви про відвід судді вбачається, що наявність обставин для відводу судді від розгляду справи № 910/347/25 фактично зводиться до незгоди заявника із процесуальними рішеннями судді.

Наведені заявником в обґрунтування заяви про відвід судді обставини щодо незгоди з процесуальними рішеннями судді, у розумінні ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу судді.

Отже, сама по собі незгода учасника справи із процесуальними рішеннями судді не свідчить про упередженість такого судді та не є підставою для його відводу відповідно до наведених норм Господарського процесуального кодексу України.

У контексті вищезазначеного суд звертає увагу заявника на те, що згідно з частиною 1 статті 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Тобто, нормами чинного законодавства визначено засади та окремі механізми реалізації прав всіх учасників судового процесу, в тому числі, забезпечення права на апеляційне та касаційне оскарження судових рішень, що може бути реалізовано у передбаченому чинним господарським процесуальним законодавством порядку у разі непогодження з процесуальними рішеннями судді.

Таким чином, посилання заявника на необ`єктивність та упередженість судді Підченка Ю.О. під час розгляду справи № 910/347/25 є безпідставними.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак (стаття 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 79 ГПК України визначено, що питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Жодних обґрунтувань щодо наявності обставин, які у розумінні приписів Господарського процесуального кодексу України можуть бути підставою для відводу судді, заявником не наведено. Доказів для спростування безсторонності судді Підченка Ю.О. заявником до своєї заяви не додано.

Як вбачається із наведених в заяві про відвід обставин, доводи Коковіна Д.І. про наявність підстав для відводу зводяться, здебільшого, до незгоди представника відповідача-1 із процесуальними рішеннями судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод суд, який розглядає справу, має бути "безстороннім" і "незалежним".

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

В контексті викладеного, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень в інших справах, у тому числі подібних.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість суду в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості або об`єктивності при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Отже, у поданій заяві про відвід не доведено фактів прояву суддею поведінки, яка б свідчила про упередженість чи небезсторонність у цій справі або того, що суддя допустив порушення вимог стандарту безсторонності та неупередженості у своїй процесуальній діяльності. Доводи представника відповідача-1 зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді.

У той же час, суд вважає за необхідне наголосити, що відмова у задоволенні заявлених позивачем-1 та відповідачами клопотань під час підготовчого провадження не свідчить про вирішення спору в справі. Тому, висновок про наявність або відсутність порушення інтересів держави буде зроблено судом за результатом вирішення спору по суті з урахуванням положень ст.ст. 13, 86 ГПК України та відображено у рішенні, що відповідатиме принципу Res Judicata після набрання ним законної сили.

Суд, за результатами розгляду заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" Коковіна Дмитра Ігоровича, приходить до висновку, що обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді відсутні, наведені заявником доводи у її обґрунтування не є, в розумінні процесуального закону, підставою для відводу судді, а тому заява про відвід є необґрунтованою.

Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла раніше, ніж за три робочі дні до засідання, тоді заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" Коковіна Дмитра Ігоровича про відвід судді Підченка Ю.О. від розгляду справи № 910/347/25 підлягає передачі для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 35, 36, 38, 39, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ :

1. Заявлений представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" Коковіним Дмитром Ігоровичем відвід судді Підченка Ю.О. від розгляду справи № 910/347/25 визнати необґрунтованим.

2. Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київ Інвест Груп" Коковіна Дмитра Ігоровича про відвід судді Підченка Ю.О. від розгляду справи № 910/347/25 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.О. Підченко