ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 рокуСправа № 912/3051/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Глушкова М.С., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом: Приватного акціонерного товариства "Кіровоградобленерго" (Студентський бульвар 15, м. Кропивницький, 25015)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ОЛТО" (вул. Березовського, 1, с. Цвітне, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27320)

про стягнення 21 487,63 грн,

секретар судового засідання - Коваленко Т.А.,

представники сторін участі у судовому засіданні участі не брали,

у судовому засіданні підписано скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Кіровоградобленерго" (далі - ПАТ "Кіровоградобленерго") до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ОЛТО" (далі - ТОВ Фірма "ОЛТО") про стягнення 21 487,63 грн з покладенням на відповідача судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог ПАТ "Кіровоградобленерго" зазначило, що внаслідок пошкодження залізобетонної опори № 4 позивачу завдано матеріальну шкоду, яка підлягає стягненню з ТОВ Фірма "ОЛТО" у судовому порядку.

Ухвалою суду від 09.12.2025 залишено позовну заяву без руху та встановлено строк для усунення виявлених при поданні позовної заяви недоліків.

У межах встановленого судом строку позивачем усунуто недоліки позовної заяви, про що до суду 09.12.2025 надано відповідні докази.

Ухвалою від 15.12.2025 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 30.12.2025.

29.12.2025 ТОВ Фірмою "ОЛТО" подано відзив на позовну заяву.

29.12.2025 ПАТ "Кіровоградобленерго" подано заяву про відкладення підготовчого засідання.

Протокольною ухвалою від 30.12.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 29.01.2026.

30.12.2025 позивачем подано відповідь на відзив.

06.01.2026 відповідачем подано додаткові пояснення.

Ухвалою від 29.01.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.02.2026.

06.02.2026 ПАТ "Кіровоградобленерго" подано додаткові пояснення у справі.

Протокольною ухвалою від 10.02.2026 оголошено перерву в судовому засіданні до 19.02.2026.

Протокольною ухвалою від 19.02.2026 оголошено перерву в судовому засіданні до 05.03.2026.

У судовому засіданні 05.03.2026 представники сторін не брали участі, про дату, час та місце його проведення повідомлені належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З огляду на викладене, господарський суд розглядає справу в судовому засіданні 05.03.2026 за відсутності представників сторін та за наявними матеріалами справи.

У судовому засіданні 05.03.2026 досліджено докази у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив таке.

10.07.2025 на ПЛ-0,4 кВ Л-1 від КТП-416 Олександрівських електричних мереж ПАТ "Кіровоградобленерго" (далі - Товариство, Позивач), на території об`єкта нерухомого майна ТОВ Фірма "ОЛТО" (далі Відповідач), за адресою: вул. Степова, 12 В, с. Цвітне, Кропивницького району, Кіровоградської області, внаслідок скочування не зафіксованого причепа, який належить Відповідачу, було пошкоджено залізобетонну опору № 4, що належить Позивачу.

Згідно з довідкою від 03.12.2025 про наявність передавальних пристроїв, що знаходяться на балансі ПАТ "Кіровоградобленерго" (витяг з "Переліку нерухомого майна та передавального обладнання, яке передано в процесі корпоратизації відповідно до Указу Президента України від 15.06.1993 № 210/93 до статутного фонду ВАТ "Кіровоградобленерго" станом на 01.06.1995) та обслуговуються Олександрівськими ЕМ ПрАТ "Кіровоградобленерго" станом на 10.07.2025: об`єкт основних засобів ПЛ-0.4КВ ВІД КТП 416 Л-1 (в т.ч. опора №4); Інвентарний №1804817, Дата вводу в експлуатацію 01.12.1986, кількість (км) - 0,840, первісна вартість - 24 879,11 грн, залишкова вартість - 15 527,65 грн (а.с. 24).

Згідно з довідкою від 03.12.2025 про наявність передавальних пристроїв, що знаходяться на балансі ПАТ "Кіровоградобленерго" (витяг з "Переліку нерухомого майна та передавального обладнання, яке передано в процесі корпоратизації відповідно до Указу Президента України від 15.06.1993 №210/93 до статутного фонду ВАТ "Кіровоградобленерго" станом на 01.06.1995) та обслуговуються Олександрівськими ЕМ ПрАТ "Кіровоградобленерго" станом на 03.12.2025: об`єкт основних засобів ПЛ-0.4КВ ВІД КТП 416 Л-1 (в т.ч. опора №4); Інвентарний №1804817, Дата вводу в експлуатацію 01.12.1986, кількість (км) - 0,840, первісна вартість - 24 879,11 грн, залишкова вартість - 14 984,73 грн (а.с. 24).

Комісією Олександрівських ЕМ, за участі працівників територіального органу Національної поліції, проведено огляд місця пригоди та підтверджено пошкодження зазначеного майна Товариства (а.с. 30).

Листом Відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області № 13377/111 125 від 31.07.2025 Товариство повідомлено, що відомості викладені у зверненні щодо вчинення адміністративного правопорушення зареєстровані в інформаційно-комунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України" (журнал CO) відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУН ГУПП в Кіровоградській області № 13377 від 18.07.2025. За фактом пошкодження залізобетонної опори №4 за адресою: с. Цвітне, вул. Степова, 12В, Кропивницького району, Кіровоградської області, на території ТОВ Фірма "ОЛТО", ознаки кримінального правопорушення відсутні, підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не встановлено. Також повідомлено, що Товариство має право звернутися до суду з метою відшкодування збитків (а.с. 31).

Згідно з розрахунком загальна вартість завданої ПАТ "Кіровоградобленерго" матеріальної (майнової) шкоди, внаслідок пошкодження опори № 4 ПЛ-0,4кВ Л-1 від КТП-416 в с. Цвітне, Кропивницького району, Кіровоградської області становить - 21487,63 грн (а.с. 32).

Позивачем надано копії фотографій пошкодженого майна та відеозапис, на якому зафіксовано момент скочування незафіксованого причепу (а.с. 26 - 28).

03.11.2025 представник позивача адвокат Олексієнко С.В., звернувся з адвокатським запитом до Територіального сервісного центру № 3541 РСЦ ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях, в якому просив надати відомості про зареєстровані автомобільні причепи, причепи для тракторів, інші види причепів за ТОВ Фірмою "ОЛТО" із зазначенням відповідних марок та моделей цих причепів, технічних характеристик, державних номерних знаків, дат проведеної державної реєстрації, для можливості встановлення належності відповідного причепа даній юридичній особі (а.с. 33).

Листом Територіального сервісного центру № 3541 РСЦ ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях № 31/31/3541/1418-аз-1418-2025 від 14.11.2025 (110031), повідомлено, що на момент розгляду запиту, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру транспортних засобів за ТОВ Фірмою "ОЛТО" зареєстровані причепи:

- ГКБ 817 причіп-бортовий, 1971 року випуску;

- ОДАЗ 832 причіп-бортовий, 1992 року випуску.

Як зазначає позивач, пошкодження опори призвело до порушення нормальної роботи об`єктів електроенергетики. Відповідно до п. 2.2. ст. 2 Статуту Товариства (а.с. 8- 23), предметом діяльності Товариства є зокрема: будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій; ремонт і технічне обслуговування електричного устаткування; електромонтажні, водопровідні та інші будівельно-монтажні роботи; інші будівельно-монтажні роботи.

Роботи по заміні пошкодженої опори були самостійно виконані ПАТ "Кіровоградобленерго".

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача з позовом.

У відзиві на позов відповідач заперечує проти задоволення позову та зазначає, що існували обставини, які виключають відповідальність відповідача за збитки понесені позивачем. Для підтвердження таких обставин ТОВ Фірма "ОЛТО" звернулося з запитом до Українського гідрометеорологічного Центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій на надання гідрометеорологічної інформації про небезпечні та стихійні явища, за період з 09.07.20025 по 11.07.2025 на території с. Цвітне Кропивницького району Кіровоградської області. У відповідь на цей запит Український гідрометеорологічний Центр Державної служби України повідомив, що зокрема 10.07.2025 на території с. Цвітне Кропивницького району Кіровоградської області пориви вітру досягали 13 15 м/с (780 900 км/ч), тобто небезпечне метеорологічне явище (І рівень небезпеки).

Відповідач зазначає, що згідно з довідкою Олександрівської селищної ради 10.07.2025 на території с. Цвітне Кропивницького району Кіровоградської області було стихійне лихо, у вигляді сильних поривів вітру, що спричинило значні пошкодження об`єктів приватної власності, як населення так і суб`єктів господарювання. Також внаслідок негоди були повалені дерева і паркани, розкрито дахи житлових будинків та корівників, а також відбулось знеструмлення населеного пункту.

Відповідач звертає увагу суду, що відповідно до загально доступної інформації, бортовий причіп ГКБ-817 має наступні технічні характеристики: габарити причепа (Д*Ш*В): 6*2.3*1.9 м, власна вага: 1500-1750 кг, вантажопід`ємність: 4,5 т, вісь: 2 шт., тому зрушити з місця причіп масою понад 1,5 тонни потрібно докласти суттєвих зусиль.

При цьому, відповідач зауважує, що зчіпний пристрій був опущений і мав додатковий опір для руху причепу при контакті з землею та потрібна додаткова сила, яка б змусила причіп подолати колісні упори та рухати його.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що відшкодування шкоди покладається саме на відповідача - ТОВ Фірма "ОЛТО" та просить задовольнити позовні вимоги враховуючи таке.

Надані до відзиву довідка Олександрівської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області вих. № 363 від 29.12.2025 та довідка УкрГМЦДСНС України № 99 001-5500/99 12 від 11.12.2025, не доводять наявності обставин непереборної сили. Крім цього відповідач у відзиві зазначає, що 10.07.2025 на території с. Цвітне Кропивницького району Кіровоградської області, пориви вітру досягали 13-15 м/с (780 -900 км/год). Проте, вказані доводи не відповідають дійсності, адже якщо здійснити перерахунок з 13-15 м/с в кілометри за годину, то отримується 46,8 54 км/год. Крім цього, значення 780 -900 км/год взагалі не фігурує в жодній з довідок доданих до відзиву на позовну заяву, що виключає можливість підтвердження даних доводів відповідача.

Позивач зазначає, щодо тверджень відповідача з приводу того, що для зрушення бортового причепа, який здійснив скочування і пошкодив майно Товариства, необхідно докласти суттєвих зусиль, то в даному випадку, саме відповідач на своїй території не вчинив всіх належних від нього дій для уникнення скочування причепа (який належить йому на праві оренди, про що зазначено в позовній заяві) та завдання шкоди майну ПАТ "Кіровоградобленерго".

Вирішуючи спір по суті, господарський суд враховує таке.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України (надалі за текстом ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ч. 1-5 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка неправомірно заволоділа транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, завдала шкоди діяльністю щодо його використання, зберігання або утримання, зобов`язана відшкодувати її на загальних підставах. Якщо неправомірному заволодінню іншою особою транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом сприяла недбалість її власника (володільця), шкода, завдана діяльністю щодо його використання, зберігання або утримання, відшкодовується ними спільно, у частці, яка визначається за рішенням суду з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Статтею 1192 ЦК України визначаються способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. Зокрема, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Відповідно до положень ст. 73 ГПК України:

- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1);

- ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2).

За ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння завдавача шкоди (цивільне правопорушення).

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Так, листом Відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області № 13377/111 125 від 31.07.2025 та актом огляду місця пригоди (викрадення, пошкодження або пошкодження шляхом крадіжки ТМЦ енергетичного об`єкту) від 12.07.2025 підтверджено, факт пошкодження залізобетонної опори №4 за адресою: вул. Степова, 12В, с. Цвітне, Кропивницького району, Кіровоградської області, на території ТОВ Фірма "ОЛТО". Зокрема у зазначеному акті зазначено що, даний причіп збив опору. При цьому у листі зазначено щодо відсутності ознак кримінального правопорушення та не встановлення підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Натомість, аналізуючи наявні у справі письмові, фото- та відео- докази, у судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт пошкодження залізобетонної опори №4 причіпом внаслідок невжиття достатніх заходів для знерухомлення причепа на території ТОВ Фірми "ОЛТО" за адресою: вул. Степова, 12В, с. Цвітне, Кропивницького району, Кіровоградської області.

Як роз`яснено у п. 2, 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", шкода, заподіяна особі й майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними й шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Як роз`яснив Верховний Суд у Постанові від 11.12.2019 року у справі №601/1304/15, відповідно до ст. 1166, 1187 ЦК України шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

З огляду на презумпцію вини особи, яка завдала шкоду, відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України, відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду (у тому числі і моральну шкоду), якщо доведе, що шкоду було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (ч. 5 ст. 1187 ЦК України, п. 1 ч. 2 ст. 1167 ЦК України).

Порядок та умови відшкодування шкоди визначено ЦК України.

Відповідно до ст. 1187 ЦК України умовами відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, є протиправність поведінки заподіювача шкоди, наявність цієї шкоди у потерпілого і причинного зв`язку між ними.

Особливістю відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, є те, що володілець небезпечного об`єкта зобов`язаний відшкодувати шкоду незалежно від його вини.

Відповідальність за шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, виключається внаслідок непереборної сили та умислу потерпілого.

Безумовною підставою звільнення від цивільно-правової відповідальності без вини є дія непереборної сили.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 263 ЦК України непереборною силою визнається надзвичайна або невідворотна за таких умов подія.

Непереборна сила - це подія, об`єктивно невідворотна за певних умов не тільки для цього заподіювача шкоди, а й для інших осіб при досягненому рівні розвитку науки і техніки; надзвичайна подія, яка не може бути передбачена заподіювачем шкоди; завжди зовнішня подія по відношенню до діяльності заподіювача шкоди.

Як підстава звільнення особи, що порушила зобов`язання, від відповідальності непереборна сила характеризується двома ознаками: надзвичайністю та невідворотністю.

Обов`язок доведення непереборної сили законом покладається на володільця джерела підвищеної небезпеки, оскільки діє цивільно-правова презумпція заподіювача шкоди.

Груба необережність потерпілого є підставою тільки для зменшення розміру відшкодування потерпілому за рахунок володільця джерела підвищеної небезпеки, однак не тягне за собою відповідальності потерпілого за заподіяння шкоди транспортному засобу.

Перед потерпілим несуть обов`язок відшкодувати завдану шкоду як винні, так і невинні володільці об`єктів, діяльність з якими є джерелом підвищеної небезпеки.

В постановах Верховного Суду від 08.08.2019 у справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 у справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (ч.1 ст.617 ЦК та ст.14-1 Закону "Про торгово-промислові палати в Україні"). Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести, а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним (п.38 постанови ВС від 21.07.2021 у справі №912/3323/20).

Боржник, який допустив невиконання чи неналежне виконання зобов`язання має право доводити, що це відбулося внаслідок дії непереборної сили. Отже, форсмажор може впливати на виконання одного договору/зобов`язання і не впливати щодо виконання іншого, залежно від сутності зобов`язання, стану боржника. Висновки про те, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання містяться у постановах Верховного Суду від 15.06.2018 у справі № 915/531/17, від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, від 17.12.2020 у справі № 913/785/17,від 30.11.2021 у справі №913/785/17. Постанова ВС від 07.06.2023 у справі 906/540/22

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно з законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21 щодо застосування ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" зазначив, що:

- ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності;

- форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. Сторона, яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку.

Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом;

- наявність форс-мажорних обставин засвідчується ТПП та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами шляхом видачі сертифіката.

Відповідачем, заперечуючи щодо задоволення позову на підтвердження існування обставин непереборної сили, подано документи, а саме:

- Лист Українського гідрометеорологічного Центру Державної служби України, яким повідомлено, що за даними метеорологічної станції Чигирин, що є найближчим пунктом спостереження до с. Цвітне Кропивницького району Кіровоградської області, 10.07.2025 - вночі без опадів, вдень значний дощ, кількість опадів 22 мм; вітер південний з переходом на північний, 1-4 м/с; з 14 год 54 хв до 21 год 44 хв відмічалась гроза; з 15 год 15 хв пориви вітру 13 м/с, з 15 год 19 хв до 15 год 28 хв пориви вітру 15 м/с; з 19 год 09 хв до 19 год 43 хв пориви вітру 12 м/с; з 19 год 12 хв відмічався град, діаметр 6 мм. Згідно з "Настановою з метеорологічного прогнозування", затвердженою наказом УкрГМЦ № 234 від 11.12.2018, гроза, значні дощі, кількістю опадів 15 - 49 мм за 12 год і менше, град діаметром 6-19 мм, вітер швидкістю 15-24 м/с - вважаються небезпечними метеорологічними явищами (І рівень небезпечності);

- довідку Олександрівської селищної ради №363 від 29.12.2025 про те, що 10.07.2025 на території с. Цвітне Кропивницького району Кіровоградської області було стихійне лихо, яке спричинило значних пошкоджень, зокрема: приватних житлових будинків, господарських будівель та об`єктів сільгосподарств ТОВ Фірми "ОЛТО". Пориви вітру були дуже сильними, призвело до повалення дерев на підвідомчий території, знеструмлення населення, повалення парканів, порозкривало корівники та дах в житлових будинках громадян.

Як зазначено в розділі 3 "Настанови з метеорологічного прогнозування, розробленої українським гідрометеорологічним центром" (далі - УкрГМЦ), затвердженої наказом УкрГМЦ №234 від 11.12.2018 (далі Настанова), з метою кращого сприяння попереджень про загрозу виникнення метеорологічних явищ впроваджено кольорове позначення:

- небезпечні метеорологічні явища І рівня небезпечності (НМЯ І) - жовтий;

- стихійні метеорологічні явища ІІ рівня небезпечності (СМЯ ІІ) - помаранчевий,

- стихійні метеорологічні явища ІІІ рівня небезпечності (СМЯ ІІІ) - червоний колір.

Для позначення відсутності метеорологічних явищ І-ІІІ рівнів небезпечності слід використовувати зелений колір.

Відповідно до п.4.2.1. Настанови до явищ І, ІІ, ІІІ рівня небезпечності (НМЯ І, СМЯ ІІ, СМЯ ІІІ) належать метеорологічні явища, які за своєю інтенсивністю та тривалістю досягли критеріїв, визначених таблицею 1.

Вказана позиція також викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.09.2020, справа №761/15111/18.

Як вбачається з таблиці 1 критеріїв метеорологічних явищ (МЯ) І, ІІ, ІІІ рівнів небезпечності, що є додатком до Настанови, вітер максимальною швидкістю 15-24 м/с належить до небезпечних метеорологічних явищ І рівня небезпечності (НМЯ І) та позначається жовтим кольором.

Тобто, кількісний показник вітру від 15 м/с належить до жовтої групи небезпеки.

При цьому, небезпечні метеорологічні явища І рівня небезпечності (НМЯ І) - це явища погоди, які за кількісними показниками, тривалістю та територією розповсюдження створюють певні незручності для населення та функціонування господарського комплексу країни.

Відповідно до ч. 1 ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталось внаслідок випадку або непереборної сили, тобто надзвичайна або невідворотна за даних умов подія.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання зобов`язання.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №913/785/17.

Відтак, сам лише факт небезпечного метеорологічного явища І рівня небезпечності (НМЯ І), не є непереборною силою та не є безумовною підставою для звільнення від відповідальності.

При цьому, Українським ГМЦ повідомлено про пориви вітру 15 м/с у проміжку часу з 15 год 19 хв до 15 год 28 хв, а тому залишається неспростованою та обставина, що станом на безпосередній момент зіткнення причепу з опорою пориви вітру досягали своєї максимальної сили або ж перевищували 15 м/с.

Варто також зазначити самі по собі пориви вітру 15 м/с не можуть бути виключною підставою для скочування причепу який, як зазначає відповідач був зафіксований, що свідчить про неналежне виконання відповідачем своїх повноважень з організації та забезпечення достатніх заходів для знерухомлення причепу на його території, а відтак, відсутність прямого причинно-наслідкового зв`язку між несприятливими погодними умовами та пошкодженням майна позивача.

Окрім цього, із доданих до справи відео доказів наявне на відеозаписі інше рухоме майно (трактор з причепом) стоять нерухомо. Жодні інші предмети на території відповідача, які б рухалися через силу вітру, на відеозаписі відсутні.

З огляду на викладене судом, не встановлено, що причеп міг скотитися пошкодивши майно позивача через погодні умови, які є непереборною силою, адже відповідачем цього не доведено поданими доказами, а відтак відсутні підстави для звільнення останнього від відповідальності.

Не надано відповідачем і доказів забезпечення достатніх заходів для знерухомлення причепу на його території.

Отже, Суд зазначає, що лист про надання гідрометеорологічної інформації та довідка Олександрівської селищної ради не є достатнім підтвердженням форс-мажору, оскільки вона лише фіксує факт погоди, а не причинно-наслідковий зв`язок із невиконанням зобов`язань. Для визнання форс-мажору необхідно довести, що ці умови були надзвичайними та унеможливили пошкодження майна позивача.

Суд, з огляду на матеріали справи, дійшов висновку, що відповідачем всупереч вимог ст. 76, 77, 78, 79, 91 ГПК України не доведено належними, допустимими та достовірними доказами на підтвердження того, що вказані форс-мажорні обставини мають необхідні ознаки абсолютності, надзвичайності, непередбачуваності та невідворотності в контексті зумовленої ним неможливості пошкодження майна позивача та вказані обставини можуть бути підставою для звільнення його від відповідальності.

За таких обставин, суд вважає, що саме відповідач як власник джерела підвищеної небезпеки незалежно від наявності його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, повинен відповідати за завдану ПАТ "Кіровоградобленерго" шкоду.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таким чином судом встановлено, що ПАТ "Кіровоградобленерго", на балансі якого перебувала залізобетонна опора № 4, яка пошкоджена в результаті скочування не зафіксованого причепа ТОВ Фірми "ОЛТО", завдана матеріальна шкода на загальну суму 21 487,63 грн, що підтверджується долученими документами на підтвердження витрат на ремонтно-відновлювальні роботи пошкодженої опори № 4 ПЛ-0,4кВ Л-1 від КТП-416.

Доказів спростування розміру вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженої опори суду не надано.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Європейський суд з прав людини зауважив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Враховуючи вище наведене, господарський суд дійшов висновку про обґрунтованість позову та наявність правових підстав для його задоволення.

На підставі ст. 129 ГПК України судові витрати у справі покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ОЛТО" (вул. Березовського, 1, с. Цвітне, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27320, ідентифікаційний код 24744314) на користь Приватного акціонерного товариства "Кіровоградобленерго" (Студентський бульвар 15, м. Кропивницький, 25015 ідентифікаційний код 23226362) 21 487,63 грн матеріальної шкоди, а також 2422,40 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати сторонам до електронних кабінетів.

Повний текст рішення складено - 16.03.2026.

Суддя М.С. Глушков