ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"17" березня 2026 р. м. Київ Справа № 911/3962/25

За позовом Заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Білоцерківської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет-Буд Груп»

про зобов`язання знести самочинно побудовану нежитлову будівлю, скасування державної реєстрації та визнання договору оренди недійсним,

Суддя Антонова В.М.

Секретар судових засідань Бойченко С.І.

Представники учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Грабовий О. А.;

від прокурора: Холоденко А.С.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник керівника Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Білоцерківської міської ради (надалі позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет-Буд Груп» (надалі відповідач), в якому просить суд:

- зобов?язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркет-Буд Груп» знести самочинно побудовану нежитлову будівлю площею 15,1 кв.м., що за адресою: вул. Некрасова, 99 в м. Біла Церква, Київської області та розміщена на земельній ділянці з кадастровим номером :07:016:0026 площею 0,7 га;

- скасувати державну реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет-Буд Груп» на нежитлову будівлю площею 15,1 кв.м., що за адресою: вул. Некрасова, 99 в м. Біла Церква, Київської області та розміщена на земельній ділянці з кадастровим номером :07:016:0026 площею 0,7 га, із закриттям відповідного розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи;

- визнати недійсним договір оренди землі №06 від 13.02.2019, укладений між Білоцерківською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Маркет-Буд Груп» щодо земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером :07:016:0026 площею 0,7 га.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.01.2025 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення даної ухвали.

14.01.2026 від прокуратури надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі №911/3962/25, її розгляд постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 17.02.2026.

28.01.2026 від позивача надійшла заява про підтримання ним позовних вимог та розгляд справи без його представника.

16.02.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з ускладненням погодних умов та неможливістю вчасно прибути в судове засідання.

У підготовче засідання 17.02.2026 з`явився прокурор.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.02.2026 відкладено підготовче засідання в справі №911/3962/25 на 03.03.2026.

26.02.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в судовому засіданні в іншій справі.

У підготовче засідання 03.03.2026 з`явився прокурор. Суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 05.03.2026.

04.03.2026 від представника відповідача надійшла заява про проведення подальшого розгляду справи без його участі, як представника відповідача.

У підготовче засідання 05.03.2026 з`явився представник відповідача та прокурор, позивач у засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином. У засіданні представник відповідача подав клопотання про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з необхідністю ознайомлення з матеріалами справи. Суд протокольною ухвалою продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 17.03.2025.

17.03.2026 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому міститься клопотання про поновлення строку на його подання, в обґрунтування якого зазначає, що відповідач станом на 17.03.2026 не отримав ухвалу Господарського суду Київської області від 20.01.2026 та позовну заяву з усіма додатками до неї, представник відповідача ознайомився з матеріалами справи лише 06.03.2026 в приміщенні Господарського суду Київської області, а тому відповідач вважає, що ним з поважних підстав було пропущено передбачений в ухвалі від 20.01.2026 строк на подання відзиву на позовну заяву.

У підготовче засідання 17.03.2026 з`явився представник відповідача та прокурор, позивач у засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином. У засіданні суд, із урахуванням думки представника відповідача та прокурора, протокольною ухвалою відмовив у задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на подання відзиву та залишив поданий відзив без розгляду. Також суд, протокольною закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 19.03.2026.

Відповідно до ч.5 ст.233 ГПК України, ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

Щодо клопотання відповідача про поновлення строку на подання відзиву, суд зазначає наступне.

Так, згідно із частиною 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Пунктом 4 резолютивної частини ухвали Господарського суду Київської області про відкриття провадження в справі від 19.01.2026 відповідачу встановлено строк для подання відзиву - протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Представник відповідача в клопотання про поновлення строку на подання відзиву посилається на наявність та встановлення процесуального строку ухвалою суду від 20.01.2026, проте, суд зазначає, що ухвали від 20.01.2026 матеріали справи не містять, провадження в даній справі відкрито ухвалою зазначеною вище, а саме ухвалою від 19.01.2026.

Суд звертаю увагу відповідача, що ще з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що, зокрема, юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Станом на 21.01.2026 відповідач не мав зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, що підтверджується наявною в матеріалах справи відповіддю про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС №30283936

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду про відкриття провадження в справі була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 09108, Київська обл., Білоцерківський р-н, м. Біла Церква, вул. Нєкрасова, буд. 99.

Однак, конверт з ухвалою про відкриття провадження в справі від 19.01.2026 був повернутий до суду з відміткою від 27.01.2026: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з пунктами 3, 4, 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

При цьому, суд зауважує, що до повноважень господарських судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «адресат відмовився», «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т.п., врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання господарським судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.12.2020 у справі №902/1025/19 Верховний Суд звернув увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Враховуючи викладене вище, судом було вжито усіх належних заходів, щодо повідомлення відповідача про розгляд справи та ухвала про відкриття провадження в даній справі від 19.01.2026 вважається врученою відповідачу 27.01.2026.

Відтак, останній день строку для подання відповідачем відзиву на позов є саме 11.02.2026.

Однак, відзив на позовну заяву подано до суду 17.03.2026, тобто з порушенням встановленого судом строку.

Згідно з положеннями статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У клопотанні про поновлення строку на подання відзиву відповідач зазначає про не отримання ухвали про відкриття провадження в даній справі та копії позовної заяви з додатками та те, що його представник ознайомився з матеріалами справи лише 06.03.2026.

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно з частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, при розгляді клопотання про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву судом враховано наступне:

по-перше, провадження в справі відкрито ще 19.01.2026, тобто майже 3 місяці тому;

по-друге, починаючи з 19.01.2026 (ухвала про відкриття провадження в справі) відповідач мав можливість надати всі необхідні документи та пояснення на підтвердження своєї правової позиції в справі, оскільки про перебування справи в провадженні суду відповідачу було відомо ще з 06.02.2026 після отримання судом повідомлення №104370 про надання адвокату доступу до справи;

по-третє відзив подано до суду лише 17.03.2026 об 14:49 год (тобто більше ніж через місяць після надходження до суду повідомлення про надання представнику відповідача доступу до справи), крім цього, враховуючи, що засідання призначене на 17.03.2026 об 15:20 год (тобто за 30 хв до засідання);

по-третє, представник відповідача ознайомився з матеріалами справи лише 06.03.2026, тоді як заміна представника сторони не зупиняє перебіг процесуальних строків і не звільняє сторону від виконання обов`язків, встановлених Господарським процесуальним кодексом України;

по-четверте, задля реалізації прав відповідача, суд за клопотаннями представників відповідача неодноразово відкладав підготовчі засідання в справі (ухвала від 17.02.2026, 03.03.2026 та 05.03.2026);

по-п`яте, відповідачем не наведено жодної причини поважності пропуску на подання відзиву в передбачений ухвалою від 19.01.2026 строк;

по-шосте, щодо посилання відповідача про відсутність у нього копії позовної заяви з додатками, то суд зазначає, що всупереч вимогам Господарського процесуального кодексу України у відповідача, станом на подання даної позовної заяви, був відсутній електронний кабінет, що позбавляло позивача обов`язку направляти йому копії даної позовної заяви, проте прокуратурою направлено копію позовної заяви з усіма додатками на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проте відповідач не отримав вказаний пакет документів, що підтверджується трекінгом поштового відправлення №598;

Згідно статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч.1 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи викладене вище та в його сукупності, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на подання відзиву та залишення поданого відзиву без розгляду.

Крім цього, основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (п. 10. ч. 3 ст.2 ГПК України).

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч.2 ст.114 ГПК України).

Застосовуючи згідно статті 3 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "ЮніонЕліментаріяСандерс проти Іспанії" (AlimentariaSanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи, що судом під час підготовчого провадження, та зокрема, у підготовчому засіданні було вчинено всі дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, сторонам надавалось достатньо часу для надання доказів та пояснень по суті спору, окрім того, не було зазначено про неможливості надання доказів чи заявлення клопотань, суд не вбачає підстав для відкладення підготовчого засідання та відповідно до п.3 ч.2 ст.185 ГПК України, закриває підготовче провадження та призначає справи до судового розгляду по суті.

З урахуванням наведеного, керуючись статтями 118, 119, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет-Буд Груп» про поновлення строк на подання відзиву та залишити поданий відзив без розгляду.

2. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 19.03.2026 о 11:30. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108, зал № 5.

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повна ухвал складена та підписана 18.03.2026.

Суддя В.М. Антонова