ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

"11" березня 2026 р. Справа№ 910/16008/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Тищенко А.І.

Тарасенко К.В.

за участю секретаря судового засідання Огірко А.О.

за участю представника(-ів): згідно з протоколом судового засідання від 11.03.2026

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Благодійної організації "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр" про призначення у справі №910/1600/24 судової експертизи при розгляді апеляційної скарги

Благодійної організації "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр"

на рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 (повний текст складено і підписано 16.04.2025)

у справі №910/16008/24 (суддя А.Ю. Пукас)

за позовом Благодійної організації "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр"

до:

1) Київської міської ради,

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний міжгалузевий альянс"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та нечинним рішення, визнання недійсними договорів, скасування запису

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Північного апеляційного господарського суду у складі колегії суддів: головуючого судді Коробенка Г.П., суддів: Тищенко А.І., Тарасенко К.В. перебуває апеляційна скарга Благодійної організації "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі №910/16008/24.

04.12.2025 через підсистему Електронний суд до Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про призначення у справі №910/16008/24 судової земельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи знаходиться земельна ділянка з кадастровим №:66:054:0025, загальною площею 29.4396 га, в межах прибережної захисної смуги річки Дніпро, включаючи його протоку «Чорторий», як невід`ємну частину річки, що знаходиться в Дніпровському районі міста Києва. Якщо так, то яка її частина накладається на межі прибережно-захисної смуги річки Дніпро?

- Де проходять межі прибережних захисних смуг по території земельної ділянки з кадастровим № :66:054:0025?

Також, 04.12.2025 через підсистему Електронний суд до Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про долучення додаткових доказів, необхідних для проведення експертизи, а саме матеріали кадастрової карти щодо земельної ділянки з кадастровим номером №:66:054:0025.

09.12.2025 через підсистему Електронний суд до Північного апеляційного господарського суду від відповідача-2 надійшли заперечення на клопотання про призначення судової експертизи.

09.03.2026 через підсистему Електронний суд до Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло уточнене клопотання про призначення у справі №910/16008/24 судової земельно-технічної експертизи, в якому останній змінив друге питання поставлене на вирішення судового експерта, а саме:

- Де проходять межі прибережних захисних смуг по території земельної ділянки з кадастровим № :66:054:0025 графічно, з визначенням геодезичних координат?

Проведення судової експертизи заявник просить доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

До вказаного клопотання заявником долучено додаткові докази, а саме: копію листа Державного архіву міста Києва від 11.12.2025 № 068-068/Д-1713-2835 разом із завіреною копією Рішення Київської міської ради від 08.10.2009 року № 365/2434 та Додатком до цього рішення схемою зовнішніх меж прибережних захисних смуг об`єктів водного фонду Дніпровського району.

У судовому засіданні 11.03.2026 представник позивача заявив усне клопотання про поновлення строку на звернення з клопотанням про призначення судової експертизи, підтримав клопотання про призначення судової експертизи, просив суд його задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи, що в ході розгляду справи, за результатом аналізу наявних в матеріалах справи доказів судом апеляційної інстанції, виникла потреба у конкретизації меж прибережної захисної смуги, для забезпечення всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про наявність обгрнутованих підстав для поновлення строку на звернення з відповідним клопотанням.

Представники відповідача-1 та відповідача-2 заперечили щодо задоволення клопотання про призначення судової експертизи.

Суд, перевіривши наведені в клопотанні доводи відповідача (за первісним позовом), заслухавши доводи сторін, дійшов висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Зі змісту статті 99 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з положеннями ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У відповідності до з п. п. 1.2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5 (далі - Інструкція) основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, інженерно-технічна, яка передбачає проведення земельно-технічної експертизи.

Згідно з п. 6 розділу ІІ, визначена можливість проведення земельно-технічної експертизи, до основних завдань якої належать, з-поміж іншого: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Дульський проти України" від 01.06.2006 (заява №61679/00), зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, зокрема вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 902/834/20, від 13.08.2021 у справі № 917/1196/19, від 30.09.2021 у справі № 927/110/18, від 23.12.2021 у справі № 5015/45/11 (914/1919/20).

Алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить в першу чергу від позиції сторін спору, а також доводів і доказів, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, визначають фактичний склад у справі, що формується, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування, який може змінюватися в процесі її розгляду.

Відповідно до частини першої статті 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Відповідно до частини третьої статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін.

За змістом статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу. Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги обгрунтовані тим, що оскаржуване рішення Київської міської ради від 20.12.2007 № 1467/4300 Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю Будівельний міжгалузевий альянс земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування торговельно-офісного центру, житлово-офісного та готельного комплексів з підземними та наземними паркінгами в урочищі Горбачиха у Дніпровському районі м. Києва прийнято з порушенням природоохоронного законодавства, оскільки стосується території урочище Горбачиха, яке відноситься до природних територій та об`єктів, що резервуються для заповідання, а тому будівництво, експлуатація та обслуговування торговельно офісного центру, житлово-офісного та готельного комплексів на такій території суперечить нормам права, зокрема частини 4 статті 59 Земельного кодексу України.

Також, позивач доводить, що частина спірної земельної ділянки, площею 5,4626 га є землями водного фонду, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією містобудівних умов та обмежень, в п. 7 яких зазначено, що - частина земельної ділянки площею 5.4626 га прибережна захисна смуга. А відтак, позивач стверджує, що спірна земельна ділянка (принаймні в частині прибережних захисних смуг) не могла передаватись в оренду з цільовим призначенням для будівництва торговельно-офісного центру, житлово-офісного та готельного комплексів.

Однак, з метою встановлення вказаних обставин необхідно встановити межі цієї прибережної зони і як вони накладаються на спірну земельну ділянку, для чого є потреба у спеціальних знаннях у земельно-технічній сфері, якими володіють виключно експерти-фахівці.

Враховуючи викладене, суд вважає, що усі сумніви і протиріччя, на які посилаються учасники судового процесу повинні бути усунені у встановлений законом спосіб, а суд зі свого боку повинен скористатись усіма наданими процесуальними засобами для офіційного з`ясування всіх обставин справи з метою винесення законного та обґрунтованого рішення, тобто через призначення у справі судової експертизи.

Доказове значення отриманих доказів полягає в наданні певної характеристики, що відображає місце зазначеного доказу в системі інших доказів у справі, а також рівень аргументованості висновку експерта та його розуміння всіма суб`єктами господарського провадження.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.12.2022 у справі № 924/1058/20.

Призначення судом експертизи є обов`язковим тоді, коли отримання доказів у господарському провадженні будь-якими засобами доказування, окрім використання спеціальних знань у формі судової експертизи, є неможливим. Суд вважає, що такий підхід дасть змогу всебічно й повно дослідити обставини господарської справи і є підставою для винесення об`єктивного судового рішення.

Отже, оцінивши доводи клопотання про призначення експертизи та врахувавши характер спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що обставини на які посилаються сторони, не можуть бути доведені чи спростовані ними за допомогою інших засобів доказування, окрім як висновком експерта, оскільки вирішення питання про їх наявність чи відсутність належить до сфери спеціальних знань та кола питань, що вирішуються будівельно-технічною експертизою.

Оскільки для повного та всебічного розгляду справи необхідно з`ясувати питання щодо меж прибережної зони і як вони накладаються на спірну земельну ділянку та пов`язані з цим питання, що зі свого боку, потребує спеціальних знань, колегія суддів апеляційного господарського суду, керуючись приписами Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, для повного та всебічного встановлення усіх обставин справи, вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та призначити у справі судову земельно-технічну експертизу.

Проведення судової земельно-технічної експертизи слід доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, а витрати з проведення судової експертизи покласти на Благодійну організацію "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр".

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадках призначення судом експертизи.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження по справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини 1 статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Зупинення провадження у справі це тимчасове і повне припинення всіх процесуальних дій у справі, зумовлене настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху судового процесу. Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, визначеним п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу.

Колегія суддів вважає, що з урахуванням вищевикладеного, приписів ч. 1 ст. 99, п. 2 ч. 1 ст. 228, п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у даній справі підлягає зупиненню на час проведення експертизи.

Керуючись ст.ст. 99, 228, 229 та 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання Благодійної організації "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр" про призначення судової експертизи у справі №910/16008/24 задовольнити.

Призначити у справі №910/16008/24 судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, 6).

На вирішення експерта поставити наступні питання:

Чи знаходиться земельна ділянка з кадастровим №:66:054:0025, загальною площею 29.4396 га, в межах прибережної захисної смуги річки Дніпро, включаючи його протоку «Чорторий», як невід`ємну частину річки, що знаходиться в Дніпровському районі міста Києва. Якщо так, то яка її частина накладається на межі прибережно-захисної смуги річки Дніпро?

Де проходять межі прибережних захисних смуг по території земельної ділянки з кадастровим № :66:054:0025 графічно, з визначенням геодезичних координат?

Попередити експерта про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або за відмову від виконання покладених на нього обов?язків.

Витрати пов?язані з проведенням судової земельно-технічної експертизи покласти на Благодійну організацію "Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва "Київський еколого-культурний центр", з подальшим розподілом судових витрат відповідно до ст. 129 ГПК України.

Зупинити апеляційне провадження у справі №910/16008/24 до отримання експертного висновку.

Матеріали справи №910/16008/24 направити для проведення судової земельно-технічної експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, 6).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання повної ухвали, відповідно до ч. 1 ст. 288 ГПК України.

Повний текст судового рішення складено та підписано 12.03.2026

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді А.І. Тищенко

К.В. Тарасенко