ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

п р о з у п и н е н н я п р о в а д ж е н н я у с п р а в і

12 березня 2026 року м. ЧернівціСправа № 926/334/26

Господарський суд Чернівецької області у складі головуючого судді Гурина Миколи Олександровича розглянувши матеріали справи

за позовом Чернівецької міської ради (58002, м.Чернівці, площа Центральна, буд.1, )

до відповідачів:

1) Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області (58013, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 194-А (1,3 поверх), )

2) Буковинської державної сільськогосподарської дослідної станції Інституту сільськогосподарського господарства Карпатського регіону Національної академії аграрних наук України (58026, м. Чернівці, вул.Б.Крижанівського, 21а, )

3) Держгеокадастру у Херсонській області (03150, м.Київ, вул.Велика Васильківська, буд. 69, )

про усунення перешкод у користуванні майном

Представники сторін:

від позивача Фуркал С.О. - представник;

від відповідача 1 Смутняк О.В. представник;

від відповідача 2 Лесик О.Б. представниця ;

від відповідача 3 не з`явився.

В С Т А Н О В И В :

Чернівецька міська рада звернулась до Господарського суду Чернівецької області з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, Буковинської державної сільськогосподарської дослідної станції Інституту сільськогосподарського господарства Карпатського регіону Національної академії аграрних наук України та Держгеокадастру у Херсонській області, в якій просить суд усунути Чернівецькій міській раді перешкоди у здійсненні користування та розпорядження земельною ділянкою загальною площею 21,000 га, що розташована на вул.Данила Галицького (колишня вул.Семена Галицького) в м.Чернівці, шляхом:

- скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки площею 64,3954 га, кадастровий номер :59:003:0007;

- припинення за Головним управлінням Держгеокадастру у Чернівецькій області та за Буковинською державною сільськогосподарською дослідною станцією Інституту сільськогосподарського господарства Карпатського регіону Національної академії аграрних наук України у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності та інших речових прав на земельну ділянку площею 64,3954 га, кадастровий номер :59:003:0007 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про право власності 55766940).

27.01.2026 відділом документального забезпечення та аналітичної роботи суду матеріали позовної заяви зареєстровані за вх.№334.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.01.2026 позовну заяву передано судді Гурину М.О.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 29.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 19.02.2026.

04.02.2026 через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника відповідача 3 отримано відзив на позовну заяву (вх.№505), в якому останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Крім того, в даному відзиві просив розглянути справу за його відсутності.

12.02.2026 на адресу суду від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву (вх.№677), в якому останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 19.02.2026 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 12.03.2026.

02.03.2026 через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника позивача отримано відповідь на відзиви відповідачів 1 та 3 (вх.№945).

06.03.2026 на адресу суду від представника позивача надійшло ряд клопотань, а саме: про поновлення процесуального строку для подання доказів та долучення доказів з додатками до матеріалів справи (вх.№905), про витребування оригіналів документів (вх.№906), про призначення експертизи (вх№907).

11.03.2026 через відділ документального та інформаційного забезпечення від відповідача 1 отримано письмові заперечення по справі (вх.№1142).

12.03.2026 від відповідача 2 отримано відзив на позовну заяву (вх.№998), в якому останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Крім того, у даному відзиві представник відповідача заявляє клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача Національну академію аграрних наук України.

На призначений день розгляду справи представник позивача підтримав подані ним клопотання про призначення експертизи, проведення якої просив доручити Спільному підприємству «Західно-Український Експертно-Консультативний центр» (58001, м. Чернівці, вул. Головна, буд. 119) та витребування оригіналів документів, заперечував щодо залучення до участі у справі співвідповідача НААН України.

Представник відповідача 1 не заперечував щодо призначення експертизи.

Представниця відповідача 2 підтримала клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача Національну академію аграрних наук України та не заперечувала щодо призначення експертизи.

Відповідач 3 явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив.

Суд, ознайомившись із поданими представником позивача відповіддю на відзиви (вх.№945) та письмовими запереченнями відповідача 1 (вх.№1142), долучає їх до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання представника позивача про долучення доказів (вх.№905), суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Частинами 2 та 3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно частиною 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Приписами частини 1 статті 118 Господарського процесуального кодексу України, встановлено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Частинами 1, 6 статті 119 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Враховуючи обставини, на які представник позивача посилається в обґрунтуванні клопотання та враховуючи, що долучені до клопотання докази не могли бути подані на момент пред`явлення позовної заяви, оскільки отримані позивачем значно пізніше, з метою всебічного, повного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи, суд долучає подані докази до матеріалів справи.

Щодо клопотання про витребування оригіналів документів (вх.№906) на підставі частини 6 статті 91 Господарського процесуального кодексу України, суд зазначає наступне.

В даному клопотанні представник позивача просить суд витребувати у Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області оригінал Технічної документації із землеустрою щодо державної інвентаризації несформованих ділянок сільськогосподарського призначення державної власності, загальною площею 133,8912 га (згідно цільового призначення для дослідних і навчальних цілей 01.09), в межах м.Чернівці, Чернівецького району Чернівецької області, розробленої ПП «РІГА», у зв`язку з тим, що даний документ поданий відповідачем 1 у нечитабельному вигляді, зокрема сторінки, на яких відображено межі сформованих земельних ділянок та відомості щодо координат.

Відповідно до частини шостої статті 91 ГПК України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

При цьому реалізація вищезазначеної норми статті 91 Господарського процесуального кодексу України про витребування здійснюється з урахуванням статті 81 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, в частині змісту відповідного клопотання.

Так, згідно статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Розглянувши подане клопотання про витребування оригіналів документів, судом встановлено, що в матеріалах справи міститься копія (електронна копія) вищевказаної Технічної документації в читабельному вигляді, а тому підстави для витребування даного документу в оригіналі відсутні.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що клопотання позивача про витребування оригіналів доказів є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання відповідача 2 про залучення до участі у справі співвідповідача - Національну академію аграрних наук України, суд зазначає.

Відповідно до частини 1 статті 48 Господарського процесуального кодексу України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Отже, зі змісту наведеної статті чинного господарського процесуального законодавства вбачається, що виключне право на залучення співвідповідача належить лише позивачу, який жодних клопотань про залучення до участі у справі співвідповідача - Національної академії аграрних наук України не заявляв, а тому суд відмовляє у задоволенні даного клопотання.

Дослідивши в підготовчому засіданні матеріали справи, клопотання позивача про призначення судової земельно-технічної експертизи (вх.№907) та заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про задоволення клопотання та призначення у справі №926/334/26 земельно-технічної експертизи, з огляду на наступне.

Подане клопотання мотивоване тим, що у даній справі є необхідність призначити судову земельно-технічну експертизу щодо питання перетину земельної ділянки з кадастровим номером :59:004:0007 із земельною ділянкою площею 21,0000 га, що була вилучена з постійного користування Чернівецької державної сільськогосподарської дослідної станції Української академії аграрних наук м.Чернівці та зарахована до земель запасу міста Чернівці.

Крім того, Відповідач 1 стверджує, що у матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували площу перетину земельної ділянки, площею 21,0000 га та земельної ділянки з кадастровим номером :59:003:0007.

У свою чергу, у відповіді на відзив на позовну заяву Чернівецька міська рада стверджувала, що як вбачається із Технічної документації із землеустрою щодо державної інвентаризації несформованих ділянок сільськогосподарського призначення державної власності, загальною площею 133,8912 га, розробленої ПП «РІГА», на підставі якої було сформовано земельну ділянку з кадастровим номером :59:004:0007, а також Технічного звіту по встановленню окружної межі для видачі державного акту на право користування землею Чернівецькій державній сільсько-господарській дослідній станції, розробленого Чернівецьким філіалом інституту землеустрою Української академії аграрних наук 24.06.1993, земельна ділянка з кадастровим номером :59:004:0007 перетинається із земельною ділянкою площею 21,0000 га, що була вилучена з постійного користування Чернівецької державної сільськогосподарської дослідної станції Української академії аграрних наук м.Чернівці та зарахована до земель запасу міста Чернівці, в межах поворотних точок 183.4, 169.4, 13.4, 243, 247, 252 та 255.

Відповідно до статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Згідно зі статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

При цьому, суд відзначає, що для правильного вирішення спору в даній справі необхідно встановити питання, які на думку суду, потребує спеціальних знань.

За змістом системного аналізу приписів статтей 86, 277 Господарського процесуального кодексу України з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов`язок всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідити наявні у справі докази.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів для всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього встановлення всіх обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності.

В свою чергу, суд позбавлений можливості здійснити перевірку доводів представників сторін стосовно перетину вказаних земельних ділянок, без спеціальних знань в галузі з питань землеустрою.

У відповідності до пункту 6.1 глави 6 розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства Юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 27.07.2015 №1350/5), основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Згідно з п. 6.1.1. глави 6 розділу ІІ Інструкції (п. 6.1) Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, земельно-технічна експертиза покликана вирішувати питання, зокрема:

-Який фактичний порядок користування земельною ділянкою? Яка конфігурація, проміри та площа земельної ділянки, що перебуває у користуванні співвласника (співвласників)?

- Чи відповідає фактичне розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок технічній документації?

- Чи є порушення меж (або накладання) земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки?

- Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів розділити земельну ділянку (встановити порядок її користування) відповідно до часток співвласників (зазначити частки)?

- Які варіанти розподілу земельної ділянки (порядку її користування) можливі відповідно до часток співвласників (зазначити частки) та вимог нормативно-правових актів?

- Які варіанти технічно можливі для влаштування проїзду (проходу) на земельну ділянку?

- Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту.

З огляду на викладене суд зазначає, що вищенаведеними приписами Інструкції та Науково-методичними рекомендаціями підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 визначено, що визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить виключно до компетенції експерта, і саме ним визначаються відповідні обсяги та можуть витребовуватись певні документи та об`єкти, які є необхідними для проведення експертизи, що і є зокрема, складовою спеціальних знань. При цьому, допускається проведення експертизи за фотокопіями, проте, все це належить виключно до обсягу повноважень експерта, який за необхідності, витребовує необхідні для проведення експертизи об`єкти дослідженні або об`єкти для співставлення.

Згідно із положеннями ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи.

Таким чином, для повного і всебічного вирішення спору у справі №926/334/26 необхідно дослідити відповідність перетину земельної ділянки з кадастровим номером :59:004:0007 із земельною ділянкою площею 21,0000 га, що була вилучена з постійного користування Чернівецької державної сільськогосподарської дослідної станції Української академії аграрних наук м.Чернівці та зарахована до земель запасу міста Чернівці та встановлення їх меж, тому суд дійшов висновку про необхідність застосування спеціальних знань та призначення у справі судової земельно-технічної експертизи.

Поряд з цим, у своєму клопотанні представник позивача в якості експертної установи запропонував Спільне підприємство «Західно-Український експертно-консультативний центр».

З огляду на вищевикладене, враховуючи погодження сторонами експертної установи, суд вирішив проведення земельно-технічної експертизи доручити Спільному підприємству «Західно-Український експертно-консультативний центр» (58001, Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Головна, 119, ).

Частиною 2 статті 125 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може зобов`язати учасника справи, який заявив клопотання про виклик свідка, призначення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача, забезпечення, витребування або огляд доказів за їх місцезнаходженням, попередньо (авансом) оплатити витрати, пов`язані з відповідною процесуальною дією. Якщо клопотання заявили декілька учасників справи, необхідну грошову суму авансом в рівних частках сплачують відповідні учасники справи, а у випадках, коли відповідна процесуальна дія здійснюється з ініціативи суду, - сторони в рівних частках.

У випадках, коли сума витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача або витрат особи, яка надала доказ на вимогу суду, повністю не була сплачена учасниками справи попередньо або в порядку забезпечення судових витрат, суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 127 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи, що питання про призначення судової земельно-технічної експертизи було розглянуто судом за клопотанням позивача, який є заінтересованою особою у її проведенні, витрати, пов`язані з оплатою проведення земельно-технічної експертизи, покладаються на Чернівецьку міську раду.

Згідно частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

У зв`язку із призначенням судової експертизи, провадження у справі 926/334/26 підлягає зупиненню.

Керуючись статтями 48, 80, 91, 99, 100, 119, ч. 1 ст. 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання Чернівецької міської ради про долучення доказів (вх.№905) задовольнити.

2. У задоволенні клопотання Чернівецької міської ради про витребування оригіналів документів (вх.№906) відмовити.

3. У задоволенні клопотання відповідача 2 про залучення до участі у справі співвідповідача відмовити.

4. Клопотання Чернівецької міської ради про призначення судової земельно-технічної експертизи (вх.№907) задовольнити.

5. Призначити у справі №926/334/26 судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Спільному підприємству «Західно-Український експертно-консультативний центр» (58001, Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Головна, 119, ).

6. На вирішення судової експертизи поставити наступне питання:

Чи знаходиться земельна ділянка на вул.Данила Галицького (колишня вул.Семена Галицького) площею 21,0000 га, що була вилучена з постійного користування Чернівецької державної сільськогосподарської дослідної станції Української академії аграрних наук м.Чернівці та зарахована до земель запасу міста Чернівці, в межах земельної ділянки з кадастровим номером :59:004:0007 площею 64,3954 га, яка зареєстрована за Головним управлінням Держгеокадастру у Чернівецькій області? Якщо знаходиться, то в яких межах?

7. Оплату витрат по проведенню експертизи покласти на Чернівецьку міську раду.

8. Зобов`язати судового експерта направити на адресу Чернівецької міської ради (58002, м.Чернівці, площа Центральна, буд.1, ) оригінал рахунку на оплату експертизи, копію суду.

9. Зобов`язати Чернівецьку міську раду надати експертній установі докази проведення оплати послуг по проведенню судової експертизи.

10. Попередити експерта (експертів), який (які) безпосередньо проводитиме судову експертизу, про відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

11. Зобов`язати експерта (експертів) після проведення судової експертизи надати суду висновок судового експерта.

12. Провадження у справі №926/334/26 зупинити до закінчення проведення судової експертизи.

13. Матеріали справи №926/334/26 надіслати Спільному підприємству «Західно-Український експертно-консультативний центр» (58001, Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Головна, 119, код 25081287).

Ухвала набрала законної сили з моменту її оголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали 13.03.2026.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, протягом десяти днів з дня її проголошення, з урахуванням вимог ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Микола ГУРИН

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.