УХВАЛА

про залишення заяви про відвід без розгляду

м. Київ

25.02.2026Справа № 910/17887/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Лиськова М.О., розглянувши заяву представника Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани про відвід судді від розгляду заяви Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Адвокатська фірма

"ЛАВРИНОВИЧ І ПАРТНЕРИ"

вул. Кловський узвіз 14/24, оф. 101, м. Київ, 01021

до Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни

АДРЕСА_1

про стягнення 906 713,95 грн.

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом міста Києва розглядається справа №910/17887/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Адвокатська фірма "ЛАВРИНОВИЧ І ПАРТНЕРИ" до Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни про стягнення 906 713,95 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі № 910/17887/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 позов задоволено повністю; стягнуто з відповідача на користь позивача 733 718,56 грн. заборгованості та 11 005,78 грн. судового збору.

13.01.2025 на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 у справі №910/17887/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 видано накази.

23.02.2026 через систему "Електронний суд" до суду надійшло подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Д.А. про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника - Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани Олександрівни.

Ухвалою суду від 24.02.2026 призначено подання приватного виконавця до розгляду в судовому засіданні на 25.02.2026.

25.02.2026 об 11:51 через підсистему "Електронний суд" від представника Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани адвоката Алієва В.В. надійшла заява про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи в якій заявник посилається на існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Такими обставинами, за твердженням заявника, є неврахування судом обставини оголошення 25.07.2022 у кримінальному провадженні підозри Лавриновичу О.В. у державній зраді, з огляду на що єдиним законним отримувачем орендної плати за договором суборенди між ТОВ "Адвокатська фірма "Лавринович і Партнери" і ФОП Мороз Р.О. могло виступати тільки Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Суд, розглянувши заяву представника Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани адвоката Алієва В.В. про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи №910/17887/23 приходить до висновку, що дана заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

При цьому особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

З аналізу підпункту 5 частини першої статті 35 ГПК та статті 6 Конвенції Суд висновує, що особиста неупередженість судді є презумпцією, законодавством не встановлюється вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність та упередженість судді, однак зазначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді за підпунктом 5 частини першої статті 35 ГПК, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді/ колегії суддів.

Суд наголошує, що істинність твердження про упередженість та/чи небезсторонність судді має бути доведена за вказаною обставиною саме заявником з огляду на приписи частини четвертої статті 38 ГПК, адже об`єктивний критерій вимагає оцінки реальних та фактичних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

За приписами частини п`ятої статті 38 Господарського процесуального кодексу України якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Із матеріалів цієї справи слідує, що 03.09.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани адвоката Алієва В.В. до Господарського суду була подана заява про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи, в якій заявник посилався на існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.09.2025 заява про відвід судді від 03.09.2025 була визнана зловживанням відповідачем процесуальними правами, спрямованим на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи та залишена судом без розгляду на підставі статті 43 Господарського процесуального кодексу України.

Провівши співставлення заяв про відвід, поданих представником Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани адвокатом Алієвим В.В. до Господарського суду міста Києва 03.09.2025 та 25.02.2026 судом встановлено, що текст, зміст, форма та відповідно наведені підстави для відводу у цих заявах є тотожними.

Таким чином, суд дійшов висновку, що подана повторно 25.02.2026 заява про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи № 910/17887/23 містить підстави, які визначені у заяві про відвід від 03.09.2025 та були розглянуті згідно ухвали Господарського суду міста Києва від 03.09.2025.

З огляду на вищенаведене, суд вважає за необхідне залишити заяву представника Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани адвоката Алієва В.В. про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду цієї справи без розгляду.

Керуючись статтями 38, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника Фізичної особи-підприємця Мороз Руслани адвоката Алієва В.В. про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи № 910/17887/23 залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.О. Лиськов