ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2026 року м. Дніпро Справа № 904/34/25

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Чередка А.Є. (доповідач)

суддів: Мороза В.Ф., Паруснікова Ю.Б.,

при секретарі судового засідання: Кишкань М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Фещенко Ю.В.) від 03.06.2025р. у справі № 904/34/25

за позовом Дніпропетровської обласної прокуратури (м. Дніпро) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (м. Кривий Ріг Дніпропетровської області) та в особі Слов`янської сільської ради (с. Слов`янка Синельниківського району Дніпропетровської області)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аграта" (смт. Слобожанське (з) Дніпровського району Дніпропетровської області),

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації (м. Дніпро)

та за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (м.Дніпро)

про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, шляхом визнання недійсним договору оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди та зобов`язання повернути земельну ділянку, -

ВСТАНОВИВ:

Дніпропетровська обласна прокуратура звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі - позивач-1) та в особі Слов`янської сільської ради (далі - позивач-2) з позовною заявою, в якій просить суд:

- усунути перешкоди власнику, - Слов`янській об`єднаній територіальній громаді в особі Слов`янської сільської ради, у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою природно-заповідного призначення шляхом визнання недійсним договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0539 площею 32,5592 га № 71/ДО-21 від 21.04.2021, яка розташована на території Зорянської сільської ради Синельниківського району, укладеного між ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області та ТОВ "Аграта";

- усунути перешкоди власнику, - Слов`янській об`єднаній територіальній громаді в особі Слов`янської сільської ради, у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою природно-заповідного призначення шляхом скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0539, площею 32,5592 га, яка розташована на території Зорянської сільської ради Синельниківського району, проведену за ТОВ "Аграта", на підставі рішення державного реєстратора виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 18.05.2021 (номер запису про право 42066187);

- усунути перешкоди власнику, - Слов`янській об`єднаній територіальній громаді в особі Слов`янської сільської ради, у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою природно-заповідного призначення з кадастровим номером :01:004:0539, площею 32,5592 га, яка розташована на території Зорянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області, шляхом зобов`язання ТОВ "Аграта" повернути вказану земельну ділянку державі в особі Слов`янської сільської ради із незаконного користування.

Позов мотивовано тими, що ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області передав у користування ТОВ "Аграта" земельну ділянку природно-заповідного фонду, як для сільськогосподарського призначення. Наразі право власності на земельну ділянку у реєстрі зареєстровано за ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, а право користування за ТОВ "Аграта". З огляду на положення законодавства, вона не може перебувати у державній власності з передачею останньої в оренду для здійснення товарного сільськогосподарського виробництва, тому права держави на реалізацію всіх правомочностей щодо земельної ділянки, а саме: користування і розпорядження нею, підлягають захисту.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2025р. у справі № 904/34/25 у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі; судові витрати покладено на Дніпропетровську обласну прокуратуру.

Рішення суду мотивовано тими обставинами, що позовна вимога про визнання недійсним договору оренди пред`явлена до неналежного складу відповідачів (відсутня одна із сторін договору), що є самостійною підставою для відмови у позові.

Решта вимог про скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки та зобов`язання ТОВ "Аграта" повернути земельну ділянку є похідними від основної вимоги, у задоволенні якої судом було відмовлено.

Щодо вимоги про скасування державної реєстрації права оренди суд зазначив також, що підстави позову та предмет позову мають неузгодженість.

Не погодившись з вказаним рішенням, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2025р. у справі № 904/34/25 та прийняти нове рішення про задоволення позову заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури.

В апеляційній скарзі зазначено, що належним відповідачем є особа за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача. У даній справі це - Товариство з обмеженою відповідальністю "Аграта".

Правовий режим відповідної земельної ділянки пов`язаний із фактом знаходження на ній об`єкта, який охороняється законом та має особливий статус, а не з рішенням органу державної виконавчої влади. Спірна земельна ділянка, яка зареєстрована на праві оренди за ТОВ "Аграта", з огляду на імперативні вказівки законодавця належить до земель природно-заповідного призначення у зв`язку з розташуванням на ній об`єкта природно-заповідного фонду - ландшафтного заказника місцевого значення "Балка Скелька".

Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області відповідно до ст. 122 Земельного кодексу України не мало жодних повноважень щодо розпорядження земельною ділянкою природно-заповідного призначення. Таким чином, накази Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області № 56-Т від 18.02.2021 та № 101-Т від 04.03.2021 є незаконними та такими, що прийняті неуповноваженим органом, а договір оренди - недійсним. Тому вони не створюють правових наслідків, на які були спрямовані.

Визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, скасування державної реєстрації права оренди вказаної земельної ділянки та зобов`язання ТОВ "Аграта" повернути вказану земельну ділянку державі неможливо задовольнити за рахунок Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.07.2025р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2025р. у справі № 904/34/25, розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 04.11.2025р. о 10:30 год.

В судовому засіданні 04.11.2025р. оголошено перерву на 11.02.2026р. о 15:40 год.

Третя особа-2 проти задоволення апеляційної скарги заперечує та зазначає, що жоден з аргументів апеляційної скарги не спростовує факту виникнення спірних правовідносин за участю Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, рішення якого фактично оскаржуються у цьому господарському спорі, а також неможливості реалізації судового захисту порушених прав державним органом, помилково залученим в статусі третьої особи. При цьому, посилання прокурора про залучення відповідачем у справі тільки юридичної особи з підстав формального визначення відповідачем тільки особи, за рахунок якої позивач заявленими вимогами звертається до суду за відновленням порушених прав - є помилковими з огляду на не спростовані факти, що виниклий спір фактично існує в зв`язку з оспорюванням правовідносин, які виникли між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та юридичною особою, а предмет спору (земельна ділянка) має титульного володільця в особі того ж Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, за яким зареєстроване право власності на спірну земельну ділянку.

Відповідач проти задоволення апеляційної скарги заперечує та зазначає, що в повному обсязі погоджується з рішенням суду першої інстанції, та вважає його обґрунтованим та вмотивованим. Посилається на доводи аналогічні доводам третьої особи-2 у відзиві.

Прокурор подав відповідь на відзив відповідача, в якому зазначає, що жодних позовних вимог позивачем до Головного Управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не пред`являлось та даний орган не зможе та не повинен виконати вимогу позивача, викладені у позові. Суд дійшов невірного висновку, що позов необхідно було пред`явити до всіх учасників договору оренди земельної ділянки. Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не є власником спірної земельної ділянки та не мав прав передавати її в оренду.

Позивачі та третя особа-1 своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались. Про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Позивач, відповідач та треті особи у судове засідання не з`явилися. Враховуючи вищенаведене, а також те, що апеляційним судом не визнавалася явка учасників справи в судове засідання обов`язковою, а їх неявка не перешкоджає розгляду апеляційної скарги, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу по суті у відсутності представників позивача, відповідача та третіх осіб

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, судова колегія дійшла до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, Дніпропетровська обласна рада рішенням від 19.03.2002 № 525-22/ХХІІІ затвердила перелік цінних природних територій, що резервуються для подальшої організації об`єктів природно-заповідного фонду області, до якого увійшов об`єкт природно-заповідного фонду "Балка Скелька", розташований у Межівському районі Дніпропетровської області.

Рішенням Дніпропетровської обласної ради "Про створення об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення" від 21.10.2011 № 179-9/VI на території Межівського (Синельниківського) району Дніпропетровської області створено ландшафтний заказник місцевого значення "Балка Скелька", який розташований на території Слов`янської об`єднаної територіальної громади.

Проєкт створення ландшафтного заказника місцевого значення "Балка Скелька" розроблено Дніпропетровським національним університетом на замовлення управління промисловості Дніпропетровської обласної державної адміністрації. Зазначений проєкт містить картографічні матеріали і визначає, зокрема, місце розташування заказника, його ландшафтну характеристику, а також режим його використання.

До його складу включені землі лісового та водного фонду, а також землі природоохоронного призначення (пасовища), що займають прибережні ділянки. Загальна площа ландшафтного заказника "Балка Скелька" становить 507,1 гектара.

Ландшафтний заказник місцевого значення "Балка Скелька" розташований у Межівському районі (у його південній частині) Дніпропетровської області в басейні р. Бик у межах балки Скелька (правого притоку р. Бик) з її відрогами та ділянки заплави р. Бик (у місці, де впадає балка).

На території заказника "Балка Скелька" забороняється будь-яка діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану та суперечить меті та завданням заказника, у тому числі: меліоративні та будь-які інші роботи, що можуть призвести до зміни гідрологічного режиму заказника, розвідувальні, підривні роботи, розробка всіх видів корисних копалин, будь-яке порушення ґрунтового покриву, рельєфу і геологічних відслонень; розорювання земель - за винятком заходів по обмеженню розповсюдження пожеж.

Разом з тим, встановлено, що на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 18.02.2021 № 56-Т затверджено проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності для продажу права оренди на неї на земельних торгах, для ведення сільськогосподарського виробництва (код КВЦПЗ 01.01) з кадастровим номером :01:004:0539, яка розташована за межами населених пунктів на території Слов`янської (Зорянської) сільської ради Синельниківського (Межівського) району Дніпропетровської області, загальною площею 32,5592 га, в тому числі 32,5592 га пасовища.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 04.03.2021 № 101-Т земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0539 площею 32,5592 га включено до переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності, право оренди на які виставляється на земельні торги окремими лотами та вирішено продати право оренди на зазначену земельну ділянку строком на 7 років для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, встановлено стартову ціну лоту в розмірі 8% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки (стартовий розмір річної орендної плати) та крок аукціону у розмірі 0,5 % від стартового розміру річної орендної плати за користування земельними ділянками.

На виконання вимог частини 1 статті 134, частини 1 статті 135 Земельного кодексу України ТОВ "Земля і право" 21.04.2021 проведено аукціон із продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0539 площею 32,5592 га (лот №65263).

За наслідками проведення земельного аукціону переможцем обрано Товариство з обмеженою відповідальністю "Аграта" з остаточною пропозицією ставки річної орендної плати 22 828 грн. 39 коп., що вбачається з оформленого ТОВ "Земля і право" протоколу про проведення земельних торгів з продажу права оренди на земельну ділянку сільськогосподарського призначення державної власності від 21.04.2021 № 4.

За результатами проведення земельних торгів між ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Аграта" 21.04.2021 (в день проведення торгів) укладено договір оренди землі № 71/ДО-21, згідно з пунктами 1.1., 2.1., 3.1. якого в оренду товариству строком на 7 років передано земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0539 площею 32,5592 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Слов`янської (Зорянської) сільської ради Синельниківського (Межівського) району Дніпропетровської області.

Відповідне речове право 18.05.2021 зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень за № 42066187.

Прокурор зазначає, що вказаний договір оренди землі є незаконним та підлягає визнанню недійсними, оскільки згідно з даними Національної кадастрової системи Державного земельного кадастру із застосуванням шару "Природно-заповідний кадастр", до якого органами прокуратури отримано доступ у встановленому законодавством порядку, вказана земельна ділянка знаходиться в межах ландшафтного заказника місцевого значення "Балка Скелька". Аналогічний висновок встановлено і за результатами проведених топографо-геодезичних робіт. Як убачається з технічного звіту інженера геодезиста Нікітіна Д.М. від 28.10.2024, за результатами виконаних топографо-геодезичних робіт встановлено, що накладання земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0539 площею 32,5592 га, яка наразі зареєстрована на праві користування за Товариством з обмеженою відповідальністю "Аграта", на земельну ділянку ландшафтного заказника місцевого значення "Балка Скелька" складає 96%. Наведені докази, у тому числі картографічні матеріали, на яких доступно для візуального сприйняття зображення накладення площі земельної ділянки та меж території заказника "Балка Скелька", у сукупності та взаємному зв`язку підтверджують, що спірна ділянка площею 32,5592 га з кадастровим номером :01:004:0539, яка набута у користування Товариством з обмеженою відповідальністю "Аграта", входить у межі цього об`єкта і за своїми характеристиками належить до земель природно-заповідного фонду.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з приписами частин 3, 4 статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У позовній заяві зазначено, що позов прокурора про повернення державі спірної земельної ділянки природно-заповідного фонду (особливо цінні землі) спрямований на збереження екосистеми України, захист довкілля і реалізацію екологічних прав громадян, а також контроль за використанням і розпорядженням майном відповідно до загальних інтересів, які полягають у тому, щоб таке використання та розпорядження відбувалося згідно з вимогами законодавства. Подання позову про повернення земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0539 беззаперечно становить державний інтерес, оскільки стосується суспільно значущих правовідносин, а саме у відновленні становища, яке існувало до порушення права власності (його складових) Українського народу на землю.

Звертаючись з цим позовом до суду в інтересах держави, прокурор визначив уповноваженим органом у спірних правовідносинах Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Слов`янську сільську раду.

Згідно зі статтею 62 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", державний контроль за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, посадовими особами служби державної охорони природно-заповідного фонду України та іншими уповноваженими законом державними органами.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (пункт 1 Положення № 275).

Відповідно до Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230, державна екологічна інспекція відповідного округу (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується (пункт 1 Положення).

Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території (пункт 3 Положення), зокрема щодо додержання режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні (підпункт 2 пункту 2 Положення), додержання режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду (підпункт 15 пункту 2 Положення). З метою виконання своїх завдань міжрегіональні територіальні органи Держекоінспеції звертаються до суду із позовом щодо визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища (пункт 6 Положення).

Згідно з Положенням про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затвердженим Наказом Державної екологічної інспекції України від 24.02.2023 № 40, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Дніпропетровською обласною прокуратурою 07.11.2023 направлено запит № 12-637вих-23 до Держекоінспекції Придніпровського округу щодо вжитих заходів стосовно перевірки дотримання вимог законодавства про природно-заповідний фонд відносно законності використання вищевказаної земельної ділянки, розташованої у межах ландшафтного заказника "Балка Скелька", а також щодо проведеної претензійно-позовної роботи стосовно усунення зазначених порушень.

Згідно з листом Держекоінспекції Придніпровського округу від 06.12.2023 № 3-9041-10 проведення заходів державного нагляду щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства припинено. Заходи на захист державного нагляду щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства об`єкту природно-заповідного фонду "Балка Скелька" не здійснювалися. Також у відповіді зазначено, що Держекоінспекція Придніпровського округу не заперечує щодо вжиття прокуратурою заходів представницького характеру на захист об`єкту природно-заповідного фонду "Балка Скелька".

Згідно з частиною 5 статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Статтею 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" закріплено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

Таким чином, реалізація правомочностей щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, у тому числі спірною земельною ділянкою, належить органу місцевого самоврядування, яким у спірних правовідносинах є Слов`янська сільська рада яка має право звернутися до суду за захистом порушеного права як власник та розпорядник земель комунальної форми власності за межами населених пунктів для всіх потреб, однак заходів для усунення порушень законодавства не вжила.

Дніпропетровською обласною прокуратурою з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави у спірних правовідносинах листом від 30.10.2024 №12-852вих-24 поінформовано Слов`янську сільську раду про виявлені порушення вимог природоохоронного законодавства щодо незаконності вибуття земель природно-заповідного фонду.

Однак Слов`янська сільська рада до суду з позовом про повернення у комунальну власність спірної земельної ділянки не зверталася.

Згідно з відповіддю Слов`янської сільської ради за № 1148/0/2-24 від 18.11.2024, земельна ділянка з кадастровим номером кадастровим номером :01:004:0539, площею 32,5592 га не переводилась з державної у комунальну власність. Через військову агресію Російської Федерації, кошти сільської ради направлені на захищені статті бюджету (енергоносії, тверде паливо, зарплата та інше), а також через те, що в штаті Слов`янської сільської ради відсутній юрист з потрібним досвідом для представництва сільської ради в суді з земельних питань, сільська рада не має можливості для повноцінного захисту своїх інтересів з відповідним позовом до суду. Також прокуратуру поінформовано, що з 26.05.2021 по 15.11.2024 дана земельна ділянка використовувалась ТОВ "Аграта" з порушенням вимог законодавства. Верхній шар ґрунту станом на 15.11.2024 порушено.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність законних підстав для представництва прокурором в суді інтересів держави в особі визначених ним позивачів -Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Слов`янської сільської ради.

Відповідно до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частиною першою статті 5 ГПК України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Об`єктом судового захисту відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України є саме порушене, невизнане або оспорюване право чи інтерес.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні чи невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Саме така особа, яка спричинила ці наслідки для позивача щодо його права, є стороною у спірному правовідношенні.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (стаття 14 ГПК України).

Частиною першою статті 45 ГПК України унормовано, що сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу, зокрема, фізичні і юридичні особи.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача як сторони у справі, а також зміст позовних вимог (пункти 2, 4 частини третьої статті 162 ГПК України).

Отже, визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Подібна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц.

Також, судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що поняття "сторона у спорі" може не бути тотожним за змістом поняттю "сторона у процесі": сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16, від 29.05.2019 у справі № 367/2022/15-ц, від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17, від 09.02.2021 у справі № 635/4741/17.

Відтак, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача. Подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20.

У справі встановлено, що прокурор у позовній заяві наголошує на тому, що земельна ділянка з кадастровим номером :01:004:0539 наразі зареєстрована на праві власності за Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та передана в оренду Товариству з обмеженою відповідальністю "Аграта", проте, з огляду на положення законодавства, вона не може перебувати у державній власності з передачею останньої в оренду для здійснення товарного сільськогосподарського виробництва, тому права держави на реалізацію всіх правомочностей щодо земельної ділянки, а саме: користування і розпорядження нею, підлягають захисту шляхом зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Аграта" повернути ділянку площею 32,5592 га з кадастровим номером :01:004:0539 у комунальну власність.

Також, у позовній заяві прокурор зазначає, що накази Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області № 56-Т від 18.02.2021 та № 101-Т від 04.03.2021 є незаконними та такими, що прийнято неуповноваженим органом. Тому вони не створюють правових наслідків, на які були спрямовані, а отже підлягають скасуванню. Крім того, державна реєстрація права власності та оренди земельної ділянки :01:004:0539, площею 32,5592 га, яка розташована на території Зорянської сільської ради Синельниківського району, є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Прокурор звернувся з позовними вимогами про усунення перешкод власнику, - Слов`янській об`єднаній територіальній громаді в особі Слов`янської сільської ради, у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою природно-заповідного призначення шляхом визнання недійсним договору оренди, скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, зобов`язання орендаря - ТОВ "Аграта" повернути вказану земельну ділянку із незаконного користування державі в особі Слов`янської сільської ради.

Відповідачем у даній справі визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Аграта"; Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області брало участь у справі у статусі третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.

У постанові від 22 вересня 2022 року у справі № 125/2157/19 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що позов, який пред`являється особою, що не була учасником правочину, про визнання правочину недійсним, повинен бути пред`явлений до всіх учасників такого правочину. Однак у наведеній скаржником справі позов був пред`явлений не стороною правочину, а відповідачами були визначені не всі учасники правочину.

Отже, в силу позиції Великої Палати Верховного Суду про те, що сторона оспорюваного правочину повинна мати процесуальний статус відповідача, який визначається не тільки належністю його до сторін цього правочину, але й можливими допущеними ним порушеннями при його укладенні, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у такій ситуації мало бути співвідповідачем, адже договір оренди, на підставі якого здійснюється користування товариством спірною земельною ділянкою та щодо законності якого вирішується спір, укладався за волевиявленням Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Саме на допущені порушення у діях Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області посилається прокурор, зазначаючи, що Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області здійснило розпорядження змеленою ділянкою, зареєструвавши її на праві власності за собою та передавши у користування без наявності достатніх правових підстав та компетенції.

Судом встановлено, що договір оренди землі № 71/ДО-21 від 21.04.2021, який просить визнати недійсним прокурор, укладений між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області (як орендодавцем) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Аграта" (як орендарем), отже належними відповідачами за вказаною позовною вимогою є обидві сторони договору, а саме: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариство з обмеженою відповідальністю "Аграта".

Відповідно до частини другої статті 48 ГПК України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається та не заперечується скаржником, що прокурор не звертався до Господарського суду Дніпропетровської області із клопотанням про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача, а саме Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 48 ГПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц.

Звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові. Аналогічна правова позиція наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20.

У разі пред`явлення позову не до всіх відповідачів суд не вправі зі своєї ініціативи та без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів. Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому.

Так само пред`явлення позовної вимоги не до всіх належних відповідачів є самостійною підставою для відмови в позові та виключає необхідність надавати оцінку іншим аргументам скаржника, які стосуються передусім з`ясування обставин обґрунтованості/необґрунтованості позову, оскільки дослідженню вказаних обставин має передувати встановлення належного суб`єктного складу учасників спірних правовідносин.

Врахувавши зазначені вище висновки Верховного Суду та встановивши факт того, що прокурор пред`явив позовну вимогу про визнання недійсним договору не до всіх належних відповідачів, суд першої інстанції правильно відмовив у вказаній позовній вимозі з цієї підстави.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що залучення до участі у справі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області як третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача не можна ототожнювати із залученням зазначеної особи в належному процесуальному статусі відповідача, обсяг наданих законом прав якого є більшим за інших учасників справи (зокрема, відповідач має право подати зустрічний позов, заяву про застосування наслідків спливу позовної давності тощо) (схожий за змістом висновок викладено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.07.2022 у справі № 3/5025/1379/12 (924/681/21)).

Підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи.

Щодо решти заявлених вимог про зобов`язання повернути земельну ділянку орендаря та скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, суд зазначає наступне.

Такі вимоги заявлені як наслідок неправомірної поведінки Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та вимоги про визнання недійсним договору оренди, задоволення якої саме по собі не може захисти права позивачів. Проте відмова у задоволенні основної вимоги, має наслідком відмову у задоволенні і похідних вимог.

У кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату позивач хоче досягнути унаслідок вирішення спору.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Як правило, суб`єкт може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту його права чи інтересу. Такий спосіб здебільшого випливає із суті правового регулювання відповідних спірних правовідносин (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16, від 6 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, від 2 липня 2019 року у справі № 48/340, від 1 жовтня 2019 року у справі № 910/3907/18, від 28 січня 2020 року у справі № 50/311-б, від 19 травня 2020 року у справі № 922/4206/19, від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18, від 22 червня 2021 року у справі № 334/3161/17).

Ефективність позовних вимог полягає у виборі належного способу захисту, який реально поновлює порушене право та запобігає новим спорам; яка дозволяє виконати рішення суду та остаточно вирішити конфлікт між сторонами.

Так, у позовній заяві прокурор посилається, що спірна земельна ділянка наразі зареєстрована на праві власності за Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та передана в оренду Товариству з обмеженою відповідальністю "Аграта", проте, з огляду на положення законодавства, вона не може перебувати у державній власності з передачею останньої в оренду для здійснення товарного сільськогосподарського виробництва, тому права держави на реалізацію всіх правомочностей щодо земельної ділянки, а саме: користування і розпорядження нею, підлягають захисту шляхом зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Аграта" повернути земельну ділянку у комунальну власність; державна реєстрація права власності та оренди спірної земельної ділянки є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Проте, посилаючись на належність на праві комунальної власності спірної земельної ділянки, заперечуючи проти її реєстрації на праві державної власності за Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та розпорядження нею цим органом, прокурор просить усунути перешкоди власнику Слов`янській об`єднаній територіальній громаді в особі Слов`янської сільської ради, у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою природно-заповідного призначення шляхом скасування державної реєстрації лише права оренди земельної ділянки, а також шляхом зобов`язання ТОВ "Аграта" повернути вказану земельну ділянку державі в особі Слов`янської сільської ради.

Щодо розгляду вказаних вимог про повернення земельної ділянки з оренди та скасування реєстрації права оренди, як окремих вимог, а не похідних від вимоги про визнання недійсним договору оренди, суд зазначає наступне.

Як вказано вище, вирішення спору у справі має бути остаточним та не породжувати нових спірних правовідносин. Прокурор, у свою чергу не мотивує, яким чином закінчення лише правовідносин оренди у справі здатне поновити та захистити права комунальної власності на таку земельну ділянку в особі Слов`янської сільської ради. Тоді як за Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області зареєстровано право власності на спірну земельну ділянку і жодні вимоги до вказаного органу, як особи яка чинить перешкоди у розпорядженні і користуванні територіальною громадою земельною ділянкою у даній справі не заявлені. Негаторний позов подається до усіх порушників, чиї дії обмежують права власника, який не втратив володіння.

При цьому поняття перешкод у реалізації прав користування і розпорядження є загальним поняттям і може включати не лише фактичну відсутність доступу до земельної ділянки та можливості використати її за цільовим призначенням, а й будь-які інші неправомірні дії порушника прав, а також рішення органів державної влади чи місцевого самоврядування, договори, інші правочини, у зв`язку з якими розпорядження і користування майном ускладнене або повністю унеможливлене.

Також, скасування державної реєстрації речових прав не є належним способом захисту, оскільки реєстрація це лише офіційне визнання державою вже існуючого права, а не джерело самого права. Пред`явлення власником нерухомого майна вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права користування на це майно за незаконним користувачем не є необхідним для ефективного відновлення його права. Належним способом є речові способи захисту права власності. Рішення про задоволення такого позову, яке набрало законної сили, є належною підставою для внесення змін до Державного реєстру речових прав, зокрема для скасування незаконно зареєстрованих прав за іншими особами.

З огляду на викладене апеляційний суд зазначає про те, що суд першої інстанції, правильно та обґрунтовано розглянув позовну заяву, висновки суду ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального та процесуального права.

Отже, апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення місцевого господарського суду зміні або скасуванню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

З підстав наведеного та керуючись ст.ст. 264, 269, 270, 275-284, 287 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2025р. у справі № 904/34/25 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2025р. у справі № 904/34/25 залишити без змін.

Витрати з оплати судового збору, понесені у суді апеляційної інстанції, віднести на Дніпропетровську обласну прокуратуру.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 ГПК України.

Повна постанова складена та підписана 26.02.2026р.

Головуючий суддя А.Є. Чередко

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя Ю.Б. Парусніков