ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

24 лютого 2026 р. м. Житомир Справа № 906/1054/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.,

за участю секретаря судового засідання: Газарової Є.Д.

розглядаючи справу

за первісним позовом: Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Межиріченський гірничо-збагачувальний комбінат"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "МОТРОНІВСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ"

про стягнення 16904434,90 доларів США,

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕЖИРІЧЕНСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ"

до Акціонерного товариства "ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ"

про визнання поруки припиненою та визнання відсутнім права вимоги кредитора за договором поруки № 246/48-4 від 15.02.2016,

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "МОТРОНІВСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ"

до 1. Акціонерного товариства "ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕЖИРІЧЕНСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ"

про визнання відсутнім права,

за участю представників сторін:

від позивача за первісним позовом: Новік В.М. (в режимі відеоконференції ) - представник за довіреністю №19/4-02/356 від 16.12.2025 (до 31.12.2026)

від відповідача/позивача за зустрічним позовом: не прибув,

від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні відповідача: не прибув

ВСТАНОВИВ:

Господарський суд Житомирської області ухвалою від 24.10.2024 відкрив провадження у справі за позовом АТ "ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ" до ТОВ "МЕЖИРІЧЕНСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ" про:

- стягнення простроченої заборгованості за договором кредитної лінії №01/48-1 від 19.02.2013, яка станом на 30.09.2024 становить 16904434,90 доларів США (що в гривневому еквіваленті за курсом НБУ встановленим на 15.10.2024 (1 дол. США = 41,1963 грн.) становить 696400171,47грн), з яких 14346866,67 доларів США заборгованості по простроченому кредиту, 2340568,23 доларів США заборгованості по прострочених процентах, 217000,00 доларів США простроченої комісійної винагороди;

- звернення стягнення на предмет застави згідно з договором застави №635/31/10-20/3 від 12.08.2019, укладеним між ТОВ "МЕЖИРІЧЕНСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ" та АТ "ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ", посвідченим 12.08.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Постол H.І. за реєстровим номером 1748, а саме на майно, перелік якого наведено у підпунктах 1-3 пункту 4 прохальної частини позовної заяви, визначивши такі способи реалізації предметів застави:

а) для майнового комплексу доводочної збагачувальної фабрики «Південна» та складових частин нерухомого майна - реалізація в порядку, встановленому ст.39 Закону України «Про іпотеку», шляхом продажу в межах процедури виконавчого провадження на прилюдних торгах за ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні (ринкові) ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України», на стадії оцінки майна у виконавчому провадженні;

б) для рухомого майна, перелік якого наведено в додатку №2 до договору застави №635/31/10-20/3 від 12.08.2019, - реалізація в порядку, встановленому ст.25 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», шляхом продажу в межах процедури виконавчого провадження за ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні (ринкові) ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України», на стадії оцінки майна у виконавчому провадженні ( далі - Господарський суд, Ощадний банк, Межиріченський ГЗК).

Господарський суд ухвалою про відкриття провадження у справі від 24.10.2024 залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «МОТРОНІВСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» ( далі - Мотронівський ГЗК).

Господарський суд ухвалою від 26.11.2024 зустрічний позов Межиріченського ГЗК до Ощадного банку про визнання поруки за договором поруки № 246/48-4 від 15.02.2016 припиненою та визнання відсутнім (припиненим) у АТ "ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ" права вимагати у ТОВ "МЕЖИРІЧЕНСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ" виконання зобов`язань ТОВ «МОТРОНІВСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» за кредитним договором №01/48-1 від 19.02.2013 на підставі договору поруки №246/48-4 від 15.02.2016 об`єднав в одне провадження з первісним позовом.

Господарський суд ухвалою від 27.01.2025 об`єднав в одне провадження позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету спору Мотронівського ГЗК про визнання відсутнім права до спільного розгляду з первісним позовом Ощадного банку про стягнення 16904434,90 доларів США та звернення стягнення на предмет застави та зустрічним позовом Межиріченського ГЗК про визнання поруки припиненою та визнання відсутнім права вимоги кредитора за договором поруки № 246/48-4 від 15.02.2016.

Господарський суд ухвалою від 25.08.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу №906/1054/24 до судового розгляду по суті на 13.10.2025 о 11:00.

13.10.2025 через систему "Електронний суд" від Межиріченського ГЗК надійшла заява про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області.

Господарський суд ухвалою від 13.10.2025 відклав розгляд справи по суті на 04.12.2025 о 11:00.

04.12.2025 через систему "Електронний суд" від Межиріченського ГЗК надійшла заява про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23.

Господарський суд ухвалою від 04.12.2025 відклав розгляд справи по суті на 18.12.2025 о 14:00.

Станом на 18.12.2025 справа № 906/1054/24 розглядалась на стадії розгляду по суті. За правилами ст. 207 ГПК України Господарський суд не розглянув:

- заяву Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області;

- заяву Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23.

Окрім того, 14.01.2026 через систему "Електронний суд" від Межиріченського ГЗК надійшла заява (вх. № г/с 522/26) про повторне проведення підготовчого провадження з підстав відсутності судового рішення щодо заяв про зупинення провадження у цій справі до розгляду справи № 904/4530/24 та перегляду справи № 911/1913/23.

Аналогічного змісту клопотання від 14.01.2026 ( вх. №г/с 521/26) через систему "Електронний суд" від Мотронівського ГЗК.

Господарський суд ухвалою від 19.01.2026 прийняв справу №906/1054/24 до свого провадження, та , серед іншого, призначив підготовче засідання на 24.02.2026 р. о 12:00 та встановив позивачу АТ "ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ" подати через систему "Електронний суд" у строк до 05.02.2026 письмові викладені заперечення (аргументи, міркування) на заяву "МЕЖИРІЧЕНСЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ" від 04.12.2025 про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23.

23.02.2026 через систему "Електронний суд" надійшло клопотання від Мотронівського ГЗК ( вх. № г/с 2339 ) про відкладення підготовчого засідання з підстав участі представника, адвоката Шабаровського Б.В. в іншому засіданні суду , про що подано відповідні докази.

Станом на дату проведення підготовчого засідання від Межиріченського ГЗК інших заяв/клопотань не надходило.

Представник АТ "Державний ощадний банк України" відносить вирішення клопотання Мотронівського ГЗК про відкладення підготовчого засідання з наведених у ньому підстав на розсуд суду.

Господарський суд дійшов висновку провести підготовче засідання у справі та розглянути заяви Межиріченського ГЗК про зупинення провадження у цій справі до розгляду справи № 904/4530/24 та перегляду справи № 911/1913/23 за наявними матеріалами ( п.10.ч.2 ст. 182 ГПК України).

1. Щодо заяви Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 (вх. № г/с 01-44/3207/25) про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області ( далі - Заява Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у справі).

Заява Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у справі мотивована тим, що в межах справи № 904/4530/24 вирішується питання щодо наявності заборгованості за основним зобов`язанням та, за наявності, її розмір, зважаючи на те, чи було належним чином реалізовано Банком право вимагати дострокового повернення кредиту. Від розміру основної заборгованості Позичальника перед Банком залежить і розмір відповідальності Поручителя перед Банком, як це слідує із сти.ст. 553 та 554 ЦК України. Окрім того, у справі № 904/4530/24 вирішується питання про призначення експертизи давності опису вкладення у цінний лист від 08.08.2024. На підставі цих та інших доводів Межиріченський ГЗК вважає наявними підстави для застосування п. 5 ч.1 ст.227 ГПК України.

13.12.2025 через систему "Електронний суд" АТ "Державний ощадний банк України" подало заперечення ( вх. № г/с 16023 від 15.12.2025) на Заяву Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у справі ( далі - Заперечення АТ "Державний ощадний банк України" від 13.12.2025) .

Заперечення АТ "Державний ощадний банк України" від 13.12.2025 містить клопотання АТ "Державний ощадний банк України" від 13.12.2025 ( вх. № г/с 16023) про повернення заяви Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області без розгляду на підставі ч.4 ст. 170 ГПК України, оскільки така підписана особою, яка не підтвердила можливості діяти у справі за правилами самопредставництва юридичної особи.

2. Щодо заяви Межиріченського ГЗК від 03.12.2025 ( вх. № г/с 01-44/3917/25 від 04.12.2025) про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23. ( далі - Заява Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у справі).

Заява Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у справі мотивована тим, що у цій справі спірним є питання застосування п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України в частині "... строки, визначені статтями 257, 258,362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину". Ухвалою Верховного Судку від 11.03.2025 у справі № 911/1913/23 передана на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для відступу від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 916/411/23 щодо питання застосування п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Ухвалою Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати КГС від 10.04.2025 справу № 916/411/23 прийнято до розгляду. На підставі цих та інших доводів Межиріченський ГЗК вважає наявними підстави для застосування п. 7 ч.1 ст.228 ГПК України.

29.01.2026 через систему "Електронний суд" АТ "Державний ощадний банк України" подало заперечення ( вх. № г/с 1187 від 29.01.2026) на Заяву Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у справі ( далі - Заперечення АТ "Державний ощадний банк України" від 29.01.2026).

Заперечення АТ "Державний ощадний банк України" від 29.01.2026 містить клопотання АТ "Державний ощадний банк України" від 29.01.2026 ( вх. № г/с 1187) про повернення заяви Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23 без розгляду на підставі ч.4 ст. 170 ГПК України, оскільки така підписана особою, яка не підтвердила можливості діяти у справі за правилами самопредставництва юридичної особи.

3. Клопотання АТ "Державний ощадний банк України" від 13.12.2025 ( вх. № г/с 16023) та від 29.01.2026 ( вх. № г/с 1187) Господарський суд задовольняє. Мотиви наступні.

Частиною 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

За змістом частини першої статті 56 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Законом України від 03.10.2017 № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», внесли відповідні зміни, які розмежували поняття особистої участі особи у судовому процесі (самопредставництва), а також участь через уповноваженого представника.

Згідно із частиною першою статті 61 ГПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Поряд із цим приписами частини третьої статті 56 ГПК України встановлено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи.

ГПК України у статті 60 наводить перелік документів, що підтверджують повноваження представників. Водночас він не містить схожої норми з переліком документів, якими для суду підтверджуються повноваження осіб, через яких юридична особа бере участь у справі на засадах самопредставництва.

Формулювання частини третьої статті 56 ГПК України дозволяє зробити висновок про те, через яких осіб можливе самопредставництво юридичної особи, а також про те, що окрім керівника і члена виконавчого органу такими особами можуть бути також інші особи, уповноважені діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Особа, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва, має підтвердити суду цей свій статус. При цьому, як вже було зауважено, процесуальний закон не містить вичерпного переліку документів, якими для суду можуть бути підтверджені повноваження особи, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва. Вочевидь це можуть бути й документи, вказані у частині третій статті 56 ГПК України, зокрема статут, положення, трудовий договір (контракт). Така правова позиція висловлена в постанові Ведикої Палати Верховного Суду від 20.11.2024 у справі №910/16580/24.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 20.11.2024 у справі №910/16580/23 у пункті 7.29. зазначила, що: "З огляду на висновки, сформульовані у цій справі, Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне конкретизувати власний висновок, викладений в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20, за яким з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Цей висновок підлягає уточненню в останній частині стосовно того, що наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема, обсяг цих повноважень."

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності). Зокрема такий висновок наведений у постановах Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі №911/933/19, від 28 квітня 2020 року у справі №910/10553/18, від 09 червня 2020 року у справі №904/92/20, від 17 вересня 2020 року у справі №910/3850/19, від 08 грудня 2020 року у справі №905/2488/15.

Заяву Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області та заяву Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23 подано представником - Рак Анатолієм Борисовичем.

Так, на підтвердження наявності повноважень Рак Анатолія Борисовича до вказаних документів додано наказ № 62-к/тр від 16.02.2022 про прийняття на роботу Рака А.Б. заступником директора ( директора з правових питань) та посадову інструкцію № 04-33-116 від 17.02.2022 заступника директора ( директора з правових питань), якою встановлено права останнього, зокрема, право представляти інтереси Товариства в судах усіх інстанцій, а також у державних і громадських організаціях у процесі розгляду правових питань, організовувати ведення судових справ. У Статуті Товариства в редакції 2023 передбачено, що виключно директор без довіреності на підставі цього Статуту представляє інтереси Товариства та виступає від його імені у відносинах з третіми особами, а також видає довіреності ( п.7.33).

Таким чином, вказана посадова інструкція № 04-33-116 від 17.02.2022 не є належним і допустимим доказом у цій справі, яка підтверджує повноваження Рака А.Б. у межах самопредставництва у розумінні частини третьої статті 56 Господарського процесуального кодексу України, оскільки з її змісту чітко не визначене право представника діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

Щодо довіреності у порядку передоручення від 09.01.2025, яка сформована в системі "Електронний суд", в якій зазначено, що Голік Дмитро Петрович, на підставі витягу з ЄДР від 07.11.2024, щодо ТОВ "Межиріченський ГЗК", уповноважує в порядку передоручення Рак Анатолій Борисович представляти інтереси ТОВ "Межиріченський ГЗК" в судах України.

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі, він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина 8 статті 60 Господарського процесуального кодексу України).

Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 16.10. 2025 у справі № 600/1029/25-а виклав наступні правові висновки:

" Користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

Від імені юридичної особи видавати довіреності в електронній формі мають право особи, зазначені у відомостях Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо такої юридичної особи у графі "Прізвище, ім`я, по батькові, дати обрання (призначення) осіб, що обираються (призначаються) до органу управління такої юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або такі, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи".

Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду.

Відповідно до пунктів 9 -11 розділу XI «Підсистема електронного суду» Положення про АСДС, в редакції рішення РСУ №17, шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми електронного доручення, встановленої адміністратором форми (з правом передоручення або без такого права), особа, що зареєструвала електронний кабінет, може уповноважити представника (іншу фізичну особу, що має зареєстрований електронний кабінет) на подання документів від свого імені або від імені довірителя по судовій справі, судовому провадженню або зверненню. Електронні доручення, що підтверджують повноваження підписанта автоматично додаються підсистемою до кожного документу, ним відправленого.

Шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми електронного доручення, встановленої адміністратором форми (з правом передоручення або без такого права), особа, що зареєструвала електронний кабінет в межах отриманих повноважень може надати іншій фізичній особі доступ до документів по судовій справі, судовому провадженню або зверненню.

Шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми електронного повідомлення, встановленої адміністратором форми, автор доручення може його скасувати.

За наведеного можна дійти висновку, що електронне доручення, яке можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронне доручення видається лише за умови його підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд». Надалі таке електронне доручення автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника".

Як встановив Господарський суд у справі № 906/1054/24 відсутня довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, яка надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду, а саме на подання документів від імені довірителя по цій судовій справі станом на 13.10.2025 та на 03.12.2025.

В свою чергу, довіреність у порядку передоручення від 09.01.2025, яка сформована в системі "Електронний суд", в якій зазначено, що Голік Дмитро Петрович, на підставі витягу з ЄДР від 07.11.2024, щодо ТОВ "Межиріченський ГЗК", уповноважує в порядку передоручення Рак Анатолій Борисович представляти інтереси ТОВ "Межиріченський ГЗК" в судах України використовувалась у справі № 904/4530/24, що розглядалась Господарським судом Дніпропетровської області, про що свідчать відкриті дані з ЄДРСР.

Отже, Господарський суд дійшов висновку, що матеріали заяв ТОВ "Межиріченський ГЗК" від 13.10.2025 та від 03.12.2025 щодо зупинення провадження у цій справі до розгляду справ № 904/4530/24 та №911/1913/23, не містять доказів на підтвердження того, що фізична особа Рак Анатолій Борисович має право представляти заявника в порядку самопредставництва відповідно до положень частини третьої статті 56 ГПК України, а тому у Суду й відсутні підстави вважати, що вказані заяви у цій справі підписано особою, яка має право її підписувати.

Відповідно до частини 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 або 2 цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Головуючий забезпечує послідовність і порядок вчинення процесуальних дій, керуючись завданням господарського судочинства, яке зобов`язує суд вирішити спір насамперед справедливо (правильно) (ч.1 ст. 2, ч. 2 ст. 2, п. 19 ч. 2 ст. 182, ч. 3 ст. 198 ГПК України).

Господарський суд ухвалив відкласти підготовче засідання у справі.

Керуючись ст.ст. 13, 169, ч. 4 ст. 170, ст. 182, 183, ч.3 ст. 198 ст. ч.2 ст.232, 233-235 ГПК України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання АТ "Державний ощадний банк України" від 13.12.2025 ( вх. № г/с 16023) про повернення заяви Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області без розгляду.

2. Повернути заяву Межиріченського ГЗК від 13.10.2025 про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 904/4530/24, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області без розгляду.

3. Задовольнити клопотання АТ "Державний ощадний банк України" від 29.01.2026 ( вх. № г/с 1197) про повернення заяви Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23 без розгляду.

4. Повернути заяву Межиріченського ГЗК від 04.12.2025 про зупинення провадження у цій справі до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати КГС справи № 911/1913/23 без розгляду.

5. Відкласти підготовче засідання на 17 березня 2026 р. о 11:00 в приміщенні Господарського суду Житомирської області, в залі судових засідань № 108

Відеоконференція здійснюється за допомогою відповідного програмного забезпечення (пошук в мережі Інтернет здійснюється за посиланням: https://vkz.court.gov.ua/site/login). Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду несе учасник справи, який подав відповідну заяву (ч.ч.5 ст.197 Кодексу).

Ухвала набрала законної сили 24.02.2026 та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Повна ухвала буде складена та підписана 24.02.2026.

Суддя Машевська О.П.

Друк:

1 - в справу

2,3-4 - сторонам та третій особі (ел.суд).