УХВАЛА

про повернення позовної заяви

24.02.2026Справа № 910/967/26

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К. І., розглянувши матеріали

позовної заяви Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Приватного акціонерного товариства «Кіноекран»

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Деснянської окружної прокуратури міста Києва (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - Київрада, позивач) до Приватного акціонерного товариства «Кіноекран» (далі - ПрАТ «Кіноекран», відповідач), в якому прокурор просить суд усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київради у користуванні та розпорядженні частиною земельної ділянки з кадастровим номером :62:068:0271 шляхом:

1) скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чайки І.Г. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 15.02.2022 та здійснених на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності ПрАТ «Кіноекран» на нежитлову будівлю загальною площею 151,6 кв.м. за адресою: вул. Магнітогорська (Гніздовського Якова), 1 «Е» у Деснянському районі м. Києва (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), номер запису про право власності: 46716555 (відомостей про речове право - 46716555), з одночасним припиненням права власності ПрАТ «Кіноекран» на нього;

2) закриття в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно розділу та реєстраційної справи з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна - 000;

3) зобов`язання ПрАТ «Кіноекран» звільнити зазначену частину земельної ділянки шляхом демонтажу (знесення) нежитлової будівлі, а також металопластикової споруди, огорожі з бетону та сітки «рабиця».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.02.2026 вказану позовну заяву було залишено без руху, заявнику надано строк у 10 днів на усунення вказаних в ній недоліків з дня вручення цієї ухвали шляхом визначення правових підстав та нормативного обґрунтування вимог про скасування рішення державного реєстратора та закриття реєстраційної справи, а також визначення ціни позову з урахуванням вартості спірної земельної ділянки, з якої розрахувати та сплатити судовий збір.

23.02.2026 від прокурора надійшли пояснення, в яких він зазначив правове обгрунтування позовних вимог щодо скасування рішення державного реєстратора та закриття реєстраційної справи. Щодо визначення та сплати судового збору, прокурор вказав, що заявлені позовні вимоги носять немайновий характер, відтак, відсутні підстави для визначення ціни позову та доплати судового збору, виходячи з вартості спірної земельної ділянки.

Розглянувши вказану заяву та перевіривши зазначені у ній доводи, суд прийшов до висновку, що прокурор не усунув недоліки позову, враховуючи наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

На підставі положень вказаної статті Верховний Суд в ухвалі від 04.03.2019 у справі № 923/441/18 дійшов висновку, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Так, Деснянська окружна прокуратура подала позов зі спору, що виник з відносин права власності, в якому заявник просить усунути перешкоди власнику у володінні та розпорядженні майном - земельною ділянкою (негаторний позов) шляхом скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності відповідача на спірну нежитлову будівлю, закриття в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно розділу та реєстраційної справи з реєстраційним номером цього об`єкту нерухомого майна, а також зобов`язання відповідача звільнити зазначену частину земельної ділянки шляхом демонтажу (знесення) нежитлової будівлі.

Тобто прокурор фактично просить повернути державі (в особі Київської міської ради) спірне нерухоме майно, що свідчить про наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги та її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17.

При цьому не має значення, яким чином (шляхом) прокурор просить захистити право власності позивача на майно, яке вибуло з володіння останнього (чи негаторний позов, чи віндикційний), адже всі ці позови є способом захисту та підтвердження права власності особи, яка вважає себе власником майна чи майнового інтересу, що виражаються у грошовій оцінці.

Залишаючи касаційну скаргу без руху, Верховний Суд в ухвалі від 03.09.2025 у справі № 536/1927/24 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом її повернення, виходив з того, що згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права та інтересу, об`єктом якого виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Така сама позиція наведена в ухвалах Верховного Суду від 12.08.2025 у справі № 638/18311/24 (про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва), від 22.05.2025 у справі № 725/304/24 (про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом зобов`язання провести перебудову нежитлових приміщень).

Щодо наведеної прокурором практики, зокрема висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 04.06.2024 у справі № 911/1161/22, від 25.10.2024 у справі № 903/1299/23, від 11.11.2024 у справі № 903/1322/23, від 14.05.2018 у справі №904/8549/17, від 05.03.2018 у справі № 916/11/17, від 05.03.2018 у справі № 913/927/16 та від 22.10.2025 у справі № 761/22716/24, то суд зазначає, що вони не можуть бути прийняті до уваги, оскільки обставини у зазначених справах є відмінними від обставин у даній справі, вони не стосувались позбавлення права володіння нерухомим майном та повернення позивачу земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, керуючись ст. 162-164, 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Приватного акціонерного товариства «Кіноекран» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення вказаної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її підписання до суду апеляційної інстанції.

Суддя Головіна К. І.