ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

м. Хмельницький

"11" березня 2026 р. Справа № 924/1298/25

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Кочергіної В.О., при секретарі судового засідання Сірій Д.І., розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради м. Хмельницький

до 1. Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький

до 2. Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький

про стягнення солідарно 1315773,25грн безпідставно збережених коштів, 116014,77грн інфляційних втрат, 40977,19грн 3% річних

За участю:

від прокуратури: Лісовий О.І. згідно посвідчення від 17.06.2024 №079589

від позивача: не з`явився

від відповідача 1: не з`явився

від відповідача 2: не з`явився

З оголошенням перерви в судовому засіданні 02.03.2026.

11.03.2026 в судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини рішення відповідно до ст. 240 ГПК України.

ВСТАНОВИВ:

29.12.2025 на адресу Господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява Керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради м. Хмельницький до Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький та до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький про стягнення 1315773,25грн безпідставно збережених коштів, 116014,77грн інфляційних втрат, 40977,19грн 3% річних солідарно.

В обгрунтування позовних вимог керівник прокуратури посилається на те, що в період із 27.07.2020 по 23.09.2024 Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання ociб з інвалідністю "За Україну, за її волю" та Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2", згідно дозволу на виконання будівельних робіт IY41 від 27.07.2020, здійснили будівництво об`єкта: "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка,1-Б (II черга) в м. Хмельницькому". Згідно відомостей Акту готовності об`єкта до експлуатації від 18.11.2024, пайова участь відповідачами до місцевого бюджету не сплачувалася (підстава для звільнення від сплати пайової участі - пункт 13 розділу I Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-1Х).

Прокуратурою здійснено розрахунок безпідставно збережених коштів пайової участі відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України, який становить 1315773,25грн. Крім цього, прокуратурою заявлено до стягнення з відповідачів 116014,77грн інфляційних втрат та 40977,19грн 3% річних, нарахованих відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України. Вказану заборгованість та інфляційні нарахування керівник прокуратури просить стягнути з відповідачів на користь позивача солідарно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.12.2025, позовну заяву передано для розгляду судді Кочергіній В.О.

Ухвалою суду від 02.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №924/1298/25 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 11:40год. 26.01.2026.

14.01.2026 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача 1 надійшов відзив на позов (вх.№05-22/376/26) із запереченнями та зазначенням, що спір у вказаних правовідносинах між Позивачем та Відповідачами виник на підставі статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011№3038-VI, в редакції до 01.01.2020, а саме "Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті". Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI виключено, та встановлено: "2. Договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання, а також визначено перехідний період на 2020року. Позивач не виконав вимоги вищевказаного Закону, та у період 2019-2024 років, під час виконання будівельних робіт, не повідомив Відповідача 1 про обов`язок сплати пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Зазначає, що Відповідач 1 не здійснює господарську діяльність з метою отримання прибутку. Відповідно до частини 5 статті 1 Закону України "Про громадські об`єднання" від 22.03.2012 № 4572-VI, громадське об`єднання зі статусом юридичної особи є непідприємницьким товариством, основною метою якого не є одержання прибутку. Повідомив, що Відповідач 1 не здійснював реалізацію приміщень в об`єкті будівництва "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка, 1-Б в м. Хмельницькому (ІІ черга будівництва)" та немає коштів для виплати грошових коштів на користь Позивача. Також вважає розрахунок нарахованих інфляційних втрат на 3% річних необгрунтованими. До відзиву долучено додаткові докази в підтвердження викладених обставин та заперечень.

16.01.2026 до суду через систему "Електронний суд" від окружної прокуратури міста Хмельницького надійшла відповідь на відзив відповідача 1 (вх.№05-22/414/26) з зазначенням про те, що на дату отримання відповідачем дозволу на виконання будівельних робіт діяла норма статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Водночас, скасування з 01.01.2020 вказаної норми Закону та відсутність укладеного договору про пайову участь не усуває обов`язку замовників будівництва сплатити кошти пайової участі на підставі п.2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" відповідно до внесених змін Законом №123-ІХ. На підставі дозволу на виконання будівельних робіт №ІУ41 від 27.07.2020, виданого ДАБІ ОК "Срібні озера-2", та ГО "ВООІ "За Україну, за її волю" здійснено будівництво об`єкта: "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка,1-Б (ІІ черга) в м. Хмельницькому". Згідно з Державним класифікатором будівель та споруд, об`єкт відноситься до будинків житлових, багатоквартирних, масової забудови. Державною інспекцією архітектури та містобудування України відповідачам 28.11.2024 видано сертифікат №ІУ52, яким засвідчено відповідність вказаного закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації. Відповідно до зазначеного сертифікату, об`єкт будівництва має такі основні показники: найменування об`єкта згідно з проектом "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка,1-Б (ІІ черга) в м. Хмельницькому"; дата початку будівництва: 27.07.2020; дата закінчення будівництва: 23.09.2024; загальна площа квартир у будинку 3016,03 м.кв; вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію: 40 996,047 грн. Відомості щодо видачі відповідачами сертифікату №ІУ52 оприлюднено в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва. Відповідно до ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (виключено на підставі Закону № 132-1X від 20.09.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні"), замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, що полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до Закону № 132-IX від 20.09.2019 статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було виключено з 1 січня 2020 року. 3 01.01.2020 набрав чинності пункт 13 розділу 1 про виключення частини п`ятої статті 30, статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", підпункту 3 пункту 2 розділу II Закону України №132-ІХ, у зв`язку з чим, договори про пайову участь у розвитку інфраструктури міста з замовниками будівництва з 2020 року не укладаються. Отже, дійсно, на момент прийняття в експлуатацію об`єкта Відповідача, статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було виключено на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" (далі Закон №132-ІХ). у пункті 2 В той же час, Закон №132-ІХ врегулював відповідні правовідносини розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення", а саме установив , що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайова участь) у такому розмірі та порядку , зокрема:- розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): …для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування (підпункт 1 частини 2).- замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва (підпункт 3 частини 2);- пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію (підпункт 4 частини 2). Відповідно до ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Пунктом 2 Прикінцевих те перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" №132-ІХ визначено випадки, коли пайова участь не сплачується. Зазначає, що відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку, будівництву, та житлово-комунального господарства України від 22.07.2011 № 23-11/5294/0/6-11 "Про пайову участь забудовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів" надано роз`яснення щодо звільнення від сплати коштів пайової участі замовників об`єктів будівництва, однак серед зазначених підстав відсутня підстава "непідприємницьке товариство", про яку зазначає Відповідач 1.

Щодо розрахунку розміру коштів, заявлених до стягнення з Відповідачів, прокурор вказує, що відповідачами здійснено будівництво "житлового будинку", а тому для обрахунку розміру пайової участі підлягають застосуванню норми частини 2 підпункту 1 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону 132-ІХ" (для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування). Оскільки визначити загальну площу квартир об`єкта будівництва в метрах є можливим лише після здачі Забудовником об`єкта в експлуатацію, тому здійснення прокурором розрахунку відповідно до показників опосередкованої вартості спорудження житла за Хмельницьким регіоном станом на 2024 рік та вказаної замовником у сертифікаті готовності площі зданих в об`єкті будівництва квартир. Враховуючи вищевикладене, обґрунтованим також є розрахунок розміру інфляційних втрат, що заявлений прокурором до стягнення у даному спорі.

У зв`язку із некоректною роботою підсистеми відеоконференцзв`язку системи ЄСІТС в ході фіксування судового засідання 26.01.2026 о 11:40год. у справі №924/1298/25 технічна фіксація судового засідання не могла бути проведена, у зв`язку з чим, підготовче засідання у справі не відбулось. В матеріалах справи наявний Акт від 26.01.2026 про несправність підсистеми.

Ухвалою суду від 26.01.2026 призначено підготовче засідання у справі на 11:45год. 11.02.2026.

Ухвалою суду від 11.02.2026 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на11:00год. 02.03.2026.

02.03.2026 до суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача 1 надійшла заява (вх.№05-22/1847/26) про проведення судового засідання без його участі.

02.03.2026 в судовому засіданні судом оголошено перерву до 11:00год. 11.03.2026, про що постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні 11.03.2026 позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні.

Представники позивача та обох відповідачів в судове засідання 11.03.2026 не з`явились, про поважність причин неявки суд не повідомили.

Учасники справи були належним чином повідомлені про розгляд справи, ухвалу суду від 02.03.2026 було надіслано до їх електронних кабінетів, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа від 05.03.2026.

Позивач своєї письмової позиції з приводу позовних вимог суду не надав.

Відповідач 2 письмового відзиву на позов не подав.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки відповідач 2 не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами відповідно до приписів ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.

Дослідивши наявні в справі матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтуються позовні вимоги суд встановив наступне.

Згідно з інформаційною випискою порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, 27.07.2020 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано Громадській організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький та Обслуговуючому кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький дозвіл на виконання будівельних робіт ІУ41 об`єкта: "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка, 1-Б (II черга) в м. Хмельницькому". Код об`єкта, відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДКБС: 1122.1 - "Будинки багатоквартирні масової забудови".

Так, в період з 27.07.2020 по 23.09.2024 Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький та Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький здійснили будівництво об`єкта: "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка,1-Б (II черга) в м. Хмельницькому".

В подальшому, Державною інспекцією архітектури та містобудування України відповідачам видано сертифікат від 28.11.2024 №1У52, яким засвідчено відповідність вказаного закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації.

Згідно з Актом готовності об`єкта до експлуатації від 18.11.2024 (реєстраційний номер в ЄДЕССБ АС01:3360-2993-3410-8747), найменування закінченого будівництвом об`єкта згідно з проектом "Нове будівництво з почерговою здачею багатоповерхового трисекційного житлового будинку та гаражів по вул. Залізняка,1-Б (II черга) в м. Хмельницькому"; замовники - Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький та Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький; місце розташування об`єкту будівництва - Хмельницька область, Хмельницький район, Хмельницька територіальна громада, м. Хмельницький (станом на 01.01.2021), вул. Залізняка, 1-Б; дата початку робіт - 27.07.2020, дата закінчення робіт - 23.09.2024; дозвільний документ реєстраційний номер ІУ41.

У Акті готовності об`єкта до експлуатації зазначено, що замовник не залучався до сплати пайової участі (підстава для звільнення від сплати пайової участі - пункт 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX).

В матеріалах справи наявний лист Фінансового управління Хмельницької міської ради від 26.09.2025, адресований в.о. начальнику управління капітального будівництва, в якому повідомляється, що до бюджету Хмельницької міської територіальної громади кошти у часті у створенні інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури від ГО "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" станом на 26.09.2025 не надходили.

В матеріалах справи наявний Наказ Міністерства розвитку громад та територій України №1168 від 23.10.2024 "Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розрахованих станом на 01.10.2024), згідно якого опосередкована вартість спорудження житла станом на 01.10.2024 по Хмельницькій області складає 21813грн.

Матеріали справи містять докази листування Окружної прокуратури міста із Хмельницькою міською радою та Управлінням капітального будівництва Виконавчого комітету Хмельницької міської ради з приводу опрацювання інформації про стан виконання замовниками будівництва обов`язку із перерахування до місцевого бюджету коштів для творення та розвитку інфраструктури міста (пайової участі).

Листом від 28.04.2025 №55-665-25 заступник керівника Окружної прокуратури міста повідомив Хмельницьку міську раду про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави та звернення до Господарського суду із позовом в інтересах держави про стягнення з Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький та Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький до місцевого бюджету безпідставно збережених коштів пайової участі.

Аналізуючи подані докази, оцінюючи їх у сукупності, суд до уваги бере таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 4 ст. 53 ГПК України).

Отже, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У даній справі керівник Окружної прокуратури міста Хмельницького звернувся до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради м. Хмельницький із позовом до Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м. Хмельницький та Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" м. Хмельницький про стягнення 1315773,25грн пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту), а також 116014,77грн інфляційних втрат та 40977,19грн 3% річних.

Керівником окружної прокуратури відповідно до ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" обгрунтовано підстави для представництва, інтересів держави в суді у даній справі.

Частиною 3 статті 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

За змістом частини 1 статті 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до вимог статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Підпунктом 3 пункту 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" №132-IX від 20.09.2019, який набрав чинності 17.10.2019р. (Закон №132- IX), виключено статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", якою до 01.01.2020 було передбачено зобов`язання замовника будівництва взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування до місцевого бюджету коштів до прийняття об`єкту будівництва в експлуатацію.

Також, пункт 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX установив, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайову участь).

Таким чином, законодавець передбачив порядок пайової участі замовників будівництва, який впроваджено з 01.01.2020 для: об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.

За приписами пп. 1 п. 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Обов`язок замовників будівництва щодо звернення до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва визначено п. 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, відповідно до якого, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва.

Тобто, обов`язок замовників будівництва щодо звернення до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Згідно судової практики, а саме позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 20.02.2024 у справі №910/20216/21 - момент виникнення зобов`язання щодо звернення до позивача з заявою про визначення розміру пайової участі не є тотожним обов`язку щодо сплати пайової участі (до прийняття об`єкту в експлуатацію). Пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію (п. 4 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX).

Статтею 253, ч. 5 ст. 254 ЦК України визначено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Із системного аналізу вказаних норм випливає, що строком, з якого вважається, що забудовник порушує зобов`язання із перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, є день, наступний за днем прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

При цьому, будівництво Об`єкту здійснювалось з липня 2020 року (дозвіл на виконання будівельних робіт №ІУ41 від 27.07.2020) по вересень 2024 року (сертифікат про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта №ІУ52 від 28.11.2024).

Однак, всупереч вимогам вищевказаного законодавства Замовниками, станом на день звернення прокуратури до суду із позовом, не було сплачено до місцевого бюджету кошти пайової участі у зв`язку з розпочатим у 2020 році будівництвом згаданого об`єкту.

Згідно із сертифікатом про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта №ІУ52 від 28.11.2024, загальна площа квартир в Об`єкті становить 3037,2кв.м.

Розраховані показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, що підлягають застосуванню на час введення згаданих черг будівництва в експлуатацію, затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 23.10.2024 №1168 на виконання вищезазначеного пп. 1 п. 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, визначають, що вартість 1 кв. м загальної площі квартир будинку (з урахуванням ПДВ) на території Хмельницької області становить 21813,00грн.

Прокурором проведено розрахунок пайової участі щодо будівництва Об`єкту у сумі 1315773,25грн з урахуванням таких показників (3016,03кв.м (загальна площа квартир) х 21813,00грн (опосередкована вартість спорудження житла) х 0,02 (2 відсотки вартості будівництва об`єкта) = 1315773,25грн.

Під час розрахунку прокурором використано запроектовано площу житлових квартир у будинку - 3016,03кв.м. При цьому площа житлових квартир у будинку за результатами технічної інвентаризації є більшою та складає 3037,2кв.м., що відображено у сертифікаті про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта №ІУ52 від 28.11.2024.

Стосовно заперечень відповідача 1 щодо невірно проведеного прокуратурою розрахунку розміру пайової участі суд зазначає, що зазначений розрахунок проведено в межах максимально можливих нарахувань, оскільки використано для розрахунку площу запроектовану 3016,03кв.м., натомість фактична площа дещо більша та складає 3037,2кв.м.

Також, Верховний Суд у постанові від 07.09.2023 у справі №916/2709/22 зауважив про те, що відсутність звернення замовника будівництва з відповідною заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва на виконання вимог підпункту 3 абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення Закону №132-ІХ та ненадання ним передбачених цією нормою документів, не є перешкодою для самостійного визначення органом місцевого самоврядування розміру пайової участі на підставі наявних у нього документів із доведенням під час розгляду справи їх обґрунтованості.

Відповідно до встановлених та не спірних обставин, відповідачі не зверталися до органу місцевого самоврядування для отримання розрахунку пайового внеску по спірному об`єкту будівництва. Тобто, відповідачі не виконали такого обов`язку, що не звільняє їх від виникнення при здачі в експлуатацію будинку наступного обов`язку сплати пайового внеску.

На підставі системного аналізу положень абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, а також статті 253 ЦК України суд дійшов висновку, що обов`язок щодо сплати замовником будівництва пайового внеску виникає з наступного дня після визначення органом місцевого самоврядування розміру (суми) цього внеску і триває до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію. З моменту введення об`єкта в експлуатацію замовник будівництва вважається таким, що прострочив виконання цього обов`язку і без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе відповідні кошти. До моменту визначення розміру пайового внеску у замовника будівництва існує лише обов`язок звернутися із заявою про його визначення.

З огляду на правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 03.12.2024, у справі №910/6226/23, орган місцевого самоврядування вправі розраховувати пайовий внесок на підставі актів, чинних на момент розгляду заяви забудовника та здійснення такого розрахунку, а не на підставі актів, які були чинними станом на момент початку будівництва.

З огляду на те, що багатоквартирний трисекційний житловий будинок та гаражі по вул. Залізняка, 1-Б (II черга) в м. Хмельницькому" було прийнято в експлуатацію 28.11.2024, відповідачі зобов`язані були подати заяву про розрахунок пайового внеску і пакет документів не пізніше листопада 2024 року. Тому, Департамент вправі здійснювати розрахунок, виходячи із встановлених наказом Міністерства розвитку громад та територій України показників опосередкованої вартості спорудження житла у Хмельницькій області, що і мало місце у даному випадку.

Враховуючи вище викладене, слід зазначити, що розрахунок пайової участі повинен здійснюватися з урахуванням моменту, коли у забудовника виникає зобов`язання щодо її сплати, тобто до дати введення об`єкта в експлуатацію. Це чітко встановлено в абзаці другому пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону, який визначає, що внесок має бути сплачений у грошовій формі до моменту прийняття об`єкта в експлуатацію. Отже, саме ця дата є ключовою для визначення обов`язку зі сплати пайової участі.

Така практика розрахунку пайової участі викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема, у справах № 903/601/24 (постанова від 20.03.2025), № 903/283/24 (постанова від 17.12.2024), №914/2145/23 (постанова від 15.08.2024), №918/618/24 (постанова від 20.02.2025) суд погодився з розрахунком, який було здійснено за показниками вартості, чинними на момент введення об`єкта в експлуатацію; у справі № 916/2709/22 (постанова від 07.09.2023) суд зазначив, що розрахунок має базуватись не на моменті видачі дозволу на будівництво, а саме на даті введення об`єкта в експлуатацію.

За змістом статті 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Дана правова позиція повністю узгоджується з практикою Верховного Суду, зокрема, у рішенні від 14.12.2021 у справі №643/21744/19.

Згідно з усталеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, зокрема, викладеною в постановах від 08.10.2019 у справі № 911/594/18 та від 14.12.2021 у справі №643/21744/19, перерахування замовником об`єкта будівництва у передбачених законом випадках коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту до відповідного місцевого бюджету є обов`язком, а не правом забудовника.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі №925/1265/16).

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.12.2021 у справі №372/2238/17).

У постановах від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21, від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21, від 07.09.2023 у справі № 916/2709/22 підтримана Верховним Судом наступна правова позиція.

У випадку, якщо замовниками вищевказаних об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то, враховуючи викладені у постанові від 14.12.2021 зі справи №643/21744/19 висновки Великої Палати Верховного Суду, належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування (в інтересах якого у цій справі діє прокурор) з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.

Дослідивши обставини спору, судом було встановлено факт неналежного виконання відповідачами, як замовниками будівництва обов`язку щодо сплати пайової участі, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, не спростовано з боку відповідачів належними та допустимими доказами за час розгляду справи, у зв`язку з чим, позовні вимоги про стягнення з відповідачів 1315773,25грн безпідставно збережених коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є обґрунтованими, підтверджені відповідними доказами і підлягають задоволенню судом.

Щодо доводів відповідача 1 - ГО "ВООІ "За Україну, за її волю" про те, що громадська організація не отримує прибуток, не займалась продажем побудованих квартир, суд зазначає, що відповідач 1 є Замовником будівництва, а тому на нього визначеною у пункті 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-ІХ нормою покладено обов`язок взяти участь у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту шляхом сплати відповідних коштів. Доказів того, що збудований ГО "ВООІ "За Україну, за її волю" об`єкт будівництва відноситься до переліку об`єктів, визначених у підпункті 2 абзацу другого пункту 2 Розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-ІХ, що законодавчо звільняє його замовника від сплати коштів пайової, у матеріали справи відповідачем 1 не надано.

Щодо нарахованих та заявлених до стягнення 3% річних та інфляційних втрат, суд зазначає наступне.

Строком, з якого вважається, що забудовник порушує зобов`язання зі сплати пайового внеску, є дата прийняття об`єкта в експлуатацію (постанова Верховного Суду від 03.12.2024 у справі №910/6226/23).

Згідно зі статтею 11 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011р. №461, датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката.

З урахуванням наведеного, прокуратурою здійснено розрахунок заявлених до стягнення 3 % річних та інфляційних втрат із 28.11.2024 (дня реєстрації сертифікату про прийняття об`єкта в експлуатацію №ІУ52) по 11.12.2025.

Відповідно до ч. 2 ст. 536 ЦК України, розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

У даній справі заявлено до стягнення з відповідачів 116014,77грн інфляційних втрат, нарахованих за період прострочення з грудня 2024 року по жовтень 2025 року, а також 40977,19грн 3% річних, нарахованих за період з 29.11.2024 по 11.12.2025.

Відповідно до правової позиції Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеної у постанові від 04.05.2022 у справі №925/683/21, у разі прострочення виконання зобов`язання, зокрема, щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей, нараховуються 3% річних від простроченої суми відповідно до частини другої статті 625 Цивільного кодексу України, оскільки відповідач, як замовник будівельних робіт на об`єкті будівництва без достатньої правової підстави за рахунок позивача зберіг у себе кошти, тобто відповідачем порушено позадоговірне грошове зобов`язання, що виникло на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України.

Тому, оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення.

Законодавець визначає обов`язок боржника сплатити суму боргу з урахуванням інфляційних втрат та 3% річних за увесь час прострочення, у зв`язку із чим таке зобов`язання є триваючим.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 листопада 2019 року у справі №127/15672/16-ц вказала на те, що невиконання боржником грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, тому право на позов про стягнення коштів на підставі статті 625 ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову.

Суд, здійснивши перерахунок заявлених до стягнення 3% річних та інфляційних втрат, визнав його арифметично вірним, тому позовні вимоги про стягнення 116014,77грн інфляційних втрат та 40977,19грн 3% річних підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом ст.76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Приписами ч. 1 ст. 79 Господарського процесуального Кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Згідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку, як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зважаючи на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин, встановлені під час розгляду справи обставини, враховуючи правові позиції Верховного Суду щодо подібних правовідносин, суд дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі шляхом солідарного стягнення з відповідачів 1 та 2 безпідставно збережених коштів, інфляційних втрат та 3% річних.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по оплаті судового збору покладаються на відповідача 1 та відповідача 2 в рівних частинах.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 20, 24, 73, 74, 75, 129, 232, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" (м. Хмельницький, вул. Чорноострівська, буд. 10, кв. 2, ) на користь Хмельницької міської ради (м. Хмельницький, вул. Героїв Маріуполя, 3, код ЄДРПОУ 33332,25грн (один мільйон триста п`ятнадцять тисяч сімсот сімдесят три гривні 25 копійок) безпідставно збережених коштів, 116014,77грн (сто шістнадцять тисяч чотирнадцять гривень 77 копійок) інфляційних втрат, 40977,19грн (сорок тисяч дев`ятсот сімдесят сім гривень 19 копійок) 3% річних.

Солідарний боржник: Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" (м. Хмельницький, вул. Старокостянтинівське шосе, 26, ).

Видати наказ.

Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" (м. Хмельницький, вул. Старокостянтинівське шосе, 26, ) на користь Хмельницької міської ради (м. Хмельницький, вул. Героїв Маріуполя, 3, код ЄДРПОУ 33332,25грн (один мільйон триста п`ятнадцять тисяч сімсот сімдесят три гривні 25 копійок) безпідставно збережених коштів, 116014,77грн (сто шістнадцять тисяч чотирнадцять гривень 77 копійок) інфляційних втрат, 40977,19грн (сорок тисяч дев`ятсот сімдесят сім гривень 19 копійок) 3% річних.

Солідарний боржник: Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" (м. Хмельницький, вул. Чорноострівська, буд. 10, кв. 2, ).

Видати наказ.

Стягнути з Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" (м. Хмельницький, вул. Чорноострівська, буд. 10, кв. 2, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (м. Хмельницький, провулок Військоматський, 3, , Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р UA0002814) 11045,74грн (одинадцять тисяч сорок п`ять гривень 74 копійки) витрат зі сплати судового збору.

Видати наказ.

Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Срібні озера 2" (м. Хмельницький, вул. Старокостянтинівське шосе, 26, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (м. Хмельницький, провулок Військоматський, 3, , Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р UA0002814) 11045,74грн (одинадцять тисяч сорок п`ять гривень 74 копійки) витрат зі сплати судового збору.

Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено та підписано 18.03.2026.

Суддя В.О. Кочергіна

Виготовлено 5 примірників:

1-до справи (в паперовому екз.),

2-окружній прокуратурі (до електронного кабінету),

3-позивачу (до електронного кабінету),

4-відповідачу 1 (до електронного кабінету),

5-відповідачу 2 ОК "ЖБК "Срібні озера 2" (29000, м. Хмельницький, вул. Старокостянтинівське шосе, 26, рекомендованим),

5-Хмельницька обласна прокуратура ( на електронну пошту).