ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2026 р.м. ХарківСправа № 922/987/16 (922/4442/25)

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, ) в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича (01033, м.Київ, вул.Жилянська,68, оф.293, РНОКПП НОМЕР_1 )
до 1) арбітражної керуючої Хорошевської Тетяни Володимирівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) , 2) Фізичної особи-підприємця Нестеренко Галини Петрівни ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) , 3) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ), 4) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 )
про стягнення коштів в межах справи №922/987/16 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра"

ВСТАНОВИВ:

Постановою Господарського суду Харківської області від 28.04.2016 ТОВ "Харків-Надра" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатора.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2022 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" задоволено; ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.12.2021 у справі № 922/987/16 скасовано; задоволено клопотання Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" (вх. № 19509 від 19.08.2021) про відсторонення арбітражної керуючої Хорошевської Т.В. від виконання повноважень ліквідатора; призначено ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича.

Товариство з обмеженою Харків-Надра" в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до 1) арбітражної керуючої Хорошевської Тетяни Володимирівни, 2) фізичної особи-підприємця Нестеренко Галини Петрівни, 3) ОСОБА_1 4) ОСОБА_2 , в якій ліквідатор просить суд:

1. Прийняти до розгляду та задовольнити дану заяву;

2. Стягнути з арбітражного керуючого Хорошевської Тетяни Володимирівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) безпідставно набуті кошти у розмірі 140 982,80 грн. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, );

3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Нестеренко Галини Петрівни ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , д.н 15.05.1964) безпідставно набуті кошти у розмірі 400 000,00 грн. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, );

4. Стягнути з адвоката Шафорост Лесі Іванівни ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) безпідставно набуті кошти у розмірі 457 233,33 грн. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, );

5. Стягнути з адвоката Юрасової Наталії Сергіївни ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , д.н 19.08.1979) безпідставно набуті кошти у розмірі 511 145,16 грн. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, );

6. Судовий збір за подання позовної заяви покласти на відповідачів.

Позовна заява обґрунтована тим, що в ході виконання повноважень ліквідатора банкрута ТОВ «Харків-Надра», арбітражним керуючим Демчаном О.І. встановлено, що відповідно до виписки по рахунку № НОМЕР_6 відкритого в АТ «Укрексімбанк», що належить банкруту ТОВ «Харків-Надра» виявлено, що колишній арбітражний керуючий Хорошевська Т.В. при виконанні повноважень ліквідатора ТОВ «Харків Надра» (призначений ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.02.2018 у справі №922/987/16) здійснила перерахунок коштів з ліквідаційного рахунку банкрута ТОВ «Харків-Надра», а саме:

- платіж від 13.07.2022 на суму 140 982,80 грн на рахунок № НОМЕР_7 із призначенням платежу: «відшкодування витрат арбітражного керуючого пов`язаних з проведенням ліквідаційної процедури у справі №922/987/16 згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16»;

- платіж від 13.07.2022 на суму 400 000,00 грн на рахунок № НОМЕР_8 , отримувач ФОП Нестеренко Г.П. (код НОМЕР_3 ), із призначенням платежу: «оплата послуг бухгалтера згідно договору від 01.03.2018, за період 01.03.2018-13.07.2022, згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16»;

- платіж від 13.07.2022 на суму 457 233,33 грн на рахунок №6864001, отримувач адвокат Шафорост Леся Іванівна (код НОМЕР_4 ) із призначенням платежу: «оплата гонорару адвоката відповідно до Договору про надання правової допомоги від 23.09.2019 за період з 23.09.2019 по 13.07.2021 згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16»;

- платіж від 13.07.2022 на суму 511 145,16 грн перерахованих на рахунок №0000727, отримувач адвокат Юрасова Наталія Сергіївна (код НОМЕР_5 ) із призначенням платежу: «оплата гонорару адвоката відповідно до договору про надання правової допомоги від 08.07.2019 за період з 08.07.2019 по 13.07.2021 згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/984/16».

Арбітражний керуючий Демчан О.І. зазначає, що матеріали справи не містять згоди АТ «Укрексімбанку» на затвердження звіту арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. про виплату винагороди арбітражному керуючому та відшкодування витрат понесених у процедурі ліквідації. Крім цього, ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 затверджено звіт ліквідатора (вх. 17085 від 22.07.2021) про здійснення та відшкодування витрат у ліквідаційній процедурі за період з 23.02.2018 по 13.07.2021 у розмірі 1 509 361,29 грн. Не погоджуючись із вказаною ухвалою кредитор АТ «Укрексімбанк» подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/984/16. Постановою Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2022 задоволено апеляційну скаргу АТ «Укрексімбанк», скасовано ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 та відмовлено у затвердженні звіту ліквідатора ТОВ «Харків-Надра» Хорошевської Т.В. Таким чином, ліквідатор вважає, що кошти, що перераховані колишнім ліквідатором ТОВ «Харків-Надра» Хорошевською Т.В. у розмірі 1 509 361,29 грн - є такими, що набуті без достатньої правової підстави, а тому повинні бути повернені на ліквідаційний рахунок ТОВ «Харків-Надра» за рахунок осіб, які набули вказаний грошовий актив на підставі 1212 ЦК України.

Частиною другою статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовна заява в межах справи про банкрутство (вхідний номер 4442/25 від 10.12.2025) передана на розгляд судді Усатому В.О.

У зв`язку з тим, що в період з 12.12.2025 по 17.12.2025 включно с. Усатий В.О. перебував на лікарняному, ухвалу у даній справі постановлено у перший день роботи судді, а саме 18.12.2025.

Ухвалою суду від 18.12.2025 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича (вх.№4442/25 від 10.12.2025) залишено без руху. Надано позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- надати докази реєстрації "Харків -Надра" електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі);

- надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- подати до суду підтвердження про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Роз`яснено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно з даними КП "Діловодство спеціалізованого суду" вищевказану ухвалу суду направлено до Електронного кабінету арбітражного керуючого Демчана О.І та отримано останнім 18.12.2025 о(б)12:04.

Отже, ухвала суду від 18.12.2025 отримана заявником 18.12.2025, з огляду на що строк на усунення недоліків позовної заяви - до 29.12.2025 включно.

23.12.2025 на виконання вимог ухвали суду від 18.12.2025 та в межах строку, встановленого судом, від ліквідатора ТОВ "Харків-Надра" арбітражного керуючого Демчана О.І надійшла заява (вх.№30099) про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 29 грудня 2025 прийнято позовну заяву №922/4442/25 Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича до арбітражної керуючої Хорошевської Тетяни Володимирівни, фізичної особи - підприємця Нестеренко Галини Петрівни, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих коштів, до розгляду в межах справи №922/987/16 про банкрутство ТОВ "Харків-Надра". Відкрито провадження у справі №922/987/16 (922/4442/25). Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Встановлено відповідачам строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву разом із доказами надіслання (надання) їх позивачу згідно зі ст. 251 ГПК України. Встановлено відповідачам строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання до суду заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження разом із доказами надіслання (надання) їх позивачу згідно зі ст. 250 ГПК України. Встановлено позивачу строк 5 днів з дня отримання відзиву для подання до суду відповіді на відзив разом із доказами надсилання (надання) її відповідачу згідно зі ст. 251 ГПК України. Встановлено відповідачам строк 5 днів з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень на цю відповідь разом із доказами надсилання (надання) їх позивачу згідно зі ст. 251 ГПК України.

13.01.2026 до суду від відповідача1 надійшов відзив (вх.№905), в якому остання просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

13.01.2026 до суду від відповідача2 надійшов відзив (вх.№923), в якому остання просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

13.01.2026 до суду від відповідача4 надійшов відзив (вх.№892), в якому остання просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

13.01.2026 до суду від відповідача3 надійшов відзив (вх.№915), в якому остання просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

20.01.2026 до суду від ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" надійшла відповідь на відзив (вх.№1519), в якій останній просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

23.01.2026 до суду від відповідача3 надійшли заперечення на відповідь на відзив ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (вх.№1942), в яких остання просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

23.01.2026 до суду від відповідача2 надійшли письмові пояснення, які за своєю правовою природою є запереченнями на відповідь на відзив ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (вх.№1937), в яких остання просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

26.01.2026 до суду від відповідача4 надійшли заперечення на відповідь на відзив ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (вх.№1993), в яких остання просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно з частиною 3 зазначеної статті судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Відповідно до частини 1, пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право особи на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Відповідно до статті 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Водночас, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" ( із змінами) від 24 лютого 2022 року за № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. За змістом статей 10,12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Радою суддів України 02 березня 2022 року опубліковано рекомендації щодо роботи суддів в умовах воєнного стану, з урахуванням яких керівництвом Господарського суду Харківської області тимчасово до усунення вищезазначених обставин встановлено певний порядок роботи. Відповідно до частини 1 та 2 статті Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, враховуючи поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, а також перебування с. Усатим В.О. у відпустці з 09.02.2026 по 13.02.2026 включно та на навчанні з 23.02.2026 по 27.02.2026 включно, суд був вимушений з об`єктивних причин вийти за межі строку, встановленого ст. 248 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, суд зазначає, що всім учасникам справи надано можливість для висловлення своєї правової позиції по суті позовних вимог, а також судом надано сторонам достатньо часу для звернення із заявами по суті справи та з іншими заявами з процесуальних питань, а в матеріалах справи достатньо матеріалів для вирішення спору по суті.

Згідно з ч.4 ст.240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заявлені позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським судом встановлено наступне.

В провадженні Господарського суду Харківської області перебуває справа про банкрутство ТОВ "Харків-Надра".

Постановою суду від 28.04.2016 визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатором голову ліквідаційної комісії Войт В.О.

В подальшому ліквідатори у справі змінювались. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.02.2018 призначено ліквідатором банкрута арбітражного керуючого Хорошевську Т.В.

До суду 21.07.2021 у справі №922/987/16 від ліквідатора банкрута арбітражної керуючої Хорошевської Т.В. надійшов звіт ліквідатора вх. №17085 (справа №922/987/16 т. 42г а.с. 80-...) про здійснення на відшкодування витрат у ліквідаційній процедурі ТОВ "Харків-Надра" за період 23.02.2018 по 13.07.2021. В звіті остання просила суд затвердити звіт про здійснення та відшкодування витрат, пов`язаних із здійсненням процедури ліквідації боржника за період з 23.02.2018 по 13.07.2021 на загальну суму 1 509 361,29 грн. До звіту були додані копії фінансових документів на підтвердження витрат ліквідатора за вказаний період.

Ліквідатором у вищезазначеному звіті повідомлено суд про те, що з зазначеної загальної суми витрат 140.982,80 грн це особисті кошти ліквідатора, витрачені нею під час ліквідаційної процедури, які не були відшкодовані. Також, до загальної суми витрат, крім іншого, входять оплати послуг бухгалтера - ФОП Нестеренко Г.П. на загальну суму 400.000,00 грн, та адвокатів - Шафорост Л.І та Юрасової Н.С. на загальну суму 968.378,49 грн, яких ліквідатором було залучено для забезпечення виконання своїх повноважень у процедурі.

Ухвалою суду від 02 грудня 2021 затверджено звіт ліквідатора (вх. 17085 від 22.07.2021) про здійснення та відшкодування витрат у ліквідаційній процедурі за період з 23.02.2018 по 13.07.2021 у розмірі 1 509 361,29 грн.

З виписки по рахунку № НОМЕР_6 , відкритого в АТ «Укрексімбанк», який належить банкруту ТОВ «Харків-Надра» вбачається, що арбітражна керуюча Хорошевська Т.В. при виконанні повноважень ліквідатора ТОВ «Харків Надра» здійснила перерахунок коштів з ліквідаційного рахунку банкрута ТОВ «Харків-Надра», а саме:

- платіж від 13.07.2022 на суму 140 982,80 грн на рахунок № НОМЕР_7 отримувач Хорошевська Т.В. (інд. код НОМЕР_2 ) із призначенням платежу: «відшкодування витрат арбітражного керуючого пов`язаних з проведенням ліквідаційної процедури у справі №922/987/16 згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16»;

- платіж від 13.07.2022 на суму 400 000,00 грн на рахунок № НОМЕР_8 , отримувач ФОП Нестеренко Г.П. (код НОМЕР_3 ), із призначенням платежу: «оплата послуг бухгалтера згідно договору від 01.03.2018, за період 01.03.2018-13.07.2022, згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16»;

- платіж від 13.07.2022 на суму 457 233,33 грн на рахунок №6864001, отримувач адвокат Шафорост Леся Іванівна (код НОМЕР_4 ) із призначенням платежу: «оплата гонорару адвоката відповідно до Договору про надання правової допомоги від 23.09.2019 за період з 23.09.2019 по 13.07.2021 згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16»;

- платіж від 13.07.2022 на суму 511 145,16 грн перерахованих на рахунок №0000727, отримувач адвокат Юрасова Наталія Сергіївна (код НОМЕР_5 ) із призначенням платежу: «оплата гонорару адвоката відповідно до договору про надання правової допомоги від 08.07.2019 за період з 08.07.2019 по 13.07.2021 згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/984/16».

Факт здійснення вищезазначених платежів не заперечується арбітражною керуючою Хорошевською Т.В. у відзиві на позовну заяву (вх.№905 від 13.01.2026).

Крім того, факт отримання кожного з вищезазначених платежів не заперечуються відповідачами у справі.

22.12.2021 Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк" безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16 про затвердження звіту ліквідатора (вх.17085 від 22.07.2021) про здійснення та відшкодування витрат у ліквідаційній процедурі за період з 23.02.2018 по 13.07.2021 та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити ліквідатору ТОВ "Харків-Надра" арбітражному керуючому Хорошевській Т.В. у затвердженні звіту ліквідатора (вх.17085 від 22.07.2021) про здійснення та відшкодування витрат у ліквідаційній процедурі за період з 23.02.2018 по 13.07.2021.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2022 у справі №922/987/16 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний експортно - імпортний банк України" задоволено. Ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16 скасовано. Відмовлено ліквідатору ТОВ "Харків-Надра" арбітражному керуючому Хорошевській Т.В. в затвердженні звіту ліквідатора (вх. 17085 від 22.07.2021) про здійснення та відшкодування витрат у ліквідаційній процедурі за період з 23.02.2018 по 13.07.2021.

В вищезазначеній постанові Східним апеляційним господарським судом, крім іншого, зазначено про те, що і змісту наведеного звіту, ліквідатором вказується, що нею було здійснено наступні напрямки використання: поштові витрати, сплата за отримання довідки банку, отримання відомостей з Державного реєстру речових прав, сплата судового збору, сплата за послуги Укрпатенту, комісія банку за здійснення платежів, оплата нотаріальних послуг за засвідчення карток, заправка картриджа, оплата за отримання витягу з ЄДР, оплата незалежної оцінки майна банкрута, відрядження тощо. Проте ліквідатором не конкретизовано та не обґрунтовано кожен вид та суму витрат, а зазначено лише загальні посилання. Так, зокрема, ліквідатор вказує, що у період з 01.10.2019 по 31.10.2019 сума на відрядження складає 1480,08 грн, однак не конкретизоване куди та з якою метою було відрядження, куди, з чого складається зазначена сума (вартість квитків, добові, проживання тощо), в зв`язку з чим не можливо встановити правильність її нарахування. Так само вказано, що оплата незалежної оцінки майна банкрута за період з 01.01.2019 по 29.01.2019 складає 73000,00 грн, а оплата проведення оцінки майна за період з 01.04.2021 по 30.04.2021 складає 2030,00 грн, проте не зазначено яке саме майно банкрута було оцінено та ким зроблено оцінку, відсутні посилання на звіти та інші первинні документи які б підтверджували надання даних послуг та їх вартість. В наданому звіті також наявні посилання на сплату судового збору: за період з 01.06.2018 по 30.06.2018 у розмірі 264,31 грн, за період з 01.07.2019 по 31.07.2019 у розмірі 11523,00 грн, за період з 01.01.2020 по 31.01.2020 у розмірі 4204,00 грн, за період з 01.08.2020 по 31.08.2020 у розмірі 30736,00 грн, проте не конкретизовано по кожному випадку, в межах яких справ, до якої інстанції був сплачений судовий збір, та що саме було оплачено судовим збором. Також, ліквідатором вказується про чисельні поштові витрати, однак не конкретизовано, що саме та кому останньою направлялося у зазначені у звіті періоди. Наведене стосується і інших видів напрямків використання грошових коштів, зазначених у звіті, що позбавляє суд достеменно встановити правомірність та обґрунтованість віднесення зазначеної ліквідатором суми до витрат здійснених нею у даній справі.

Крім того, в вищезазначеній постанові Східним апеляційним господарським судом зазначено, що з метою забезпечення ведення бухгалтерського обліку боржника, подання податкової та статистичної звітності підприємства, проведення аналізу фінансово-господарського стану боржника, розрахунку фінансових коефіцієнтів ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" укладено з ФОП Нестеренко Г.П. договір доручення (бухгалтерського обслуговування) від 01.03.2018. Бухгалтер надавав відповідні послуги з 01.03.2018/ Загальний розмір оплати послуг бухгалтера за вказаний період складає 400 000,00 грн. На підтвердження наданих послуг ліквідатором до матеріалів справи надано акти виконаних робіт за зазначений період та договір доручення б/н від 01.03.2018 (а.с.27-67 т.42). Як вбачається зі змісту договору доручення б/н від 01.03.2019, підписаного між ТОВ "Харків-Надра" в особі арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. та ФОП Нестеренко Г.П., сторони узгодили суму вартості послуг за переліком п.1 даного договору у розмірі абонентської плати, яка складає 10000,00 грн за місяць (п.2 договору). Також узгоджено, що для остаточних розрахунків сторонами підписується письмовий акт, що підтверджує факт виконання доручень довірителя. У рахунку вказується вартість наданих послуг (п.1.4 договору). До звіту надані акти для остаточних розрахунків за період березень 2018 року червень 2021 року, в кожному з яких міститься сума для сплати 10000,00 грн. Проте, колегія суддів зазначає, що у вказаних актах відсутня будь-яка інформація про зміст фактично наданих послуг, інших документів, що підтверджують реальний характер надання таких послуг. До суду не надано будь-яких документів, які б свідчили про вчинення ФОП Нестеренко Г.П. дій, які перелічені в акті приймання-передачі, та яким би можна було надати оцінку, а самі акти носять формальний характер. Крім того, як зазначає ліквідатор, в межах справи про банкрутство ТОВ "Таміра" №29/5005/6325/2011, що перебуває у провадженні Господарського суду Дніпропетровської області, розглядались спори щодо майна, набутого ТОВ "Харків-Надра" на аукціоні з продажу майна ТОВ "Таміра" у 2011 році, яке забезпечувало вимоги АТ "Державний експортно-імпортний банк України". У зв`язку зі складністю та значимістю зазначеного питання для його юридичного супроводу ліквідатором було залучено на договірних засадах адвокатів, які мають необхідну кваліфікацію, досвід, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Шафорост Л.І. (договір про надання правової допомоги від 23.09.2019) та Юрасову Н.С. (договір про надання правової допомоги від 08.07.2019). Залучені до участі для такого супроводу адвокати вивчали матеріали справи, готували заперечення, відзиви, апеляційні та касаційні скарги, приймали участь в судових засіданнях. Як вбачається з матеріалів справи, 23.09.2019 між ТОВ "Харків-Надра" в особі арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. та адвокатом Шафорост Л.І. підписано договір про надання правової допомоги, відповідно до умов якого адвокат зобов`язується надати правову допомогу клієнту, в тому числі за окремими дорученнями клієнта (а.с.86-88 т.42). Відповідно до п.3 договору на визначення розміру гонорару адвоката впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, ступень важкості справи, обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та належного виконання окремих доручень клієнта. Обсяг правової допомоги враховується при визначенні обґрунтованого розміру гонорару. Того ж дня, 23.09.2019 між сторонами підписано додаткову угоду до договору, відповідно до умов якої сторони визначили розмір адвокатського гонорару, який клієнт сплачує адвокату за надану в межах договору від 23.09.2019 правову допомогу, а саме: гонорар сплачується на умовах абонентського обслуговування клієнта з абонентською платою в розмірі 21500,00 грн за календарний місяць (а.с.69 т.42). Відповідно до акту здачі-приймання наданих послуг до договору від 30.06.2021, підписаного між ОСОБА_1 та ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" Хорошевською Т.В., загальний розмір гонорару за період з 23.09.2019 по 30.06.2021 складає 457 233,33 грн (а.с.68 т.42). 08.07.2019 між ТОВ "Харків-Надра" в особі арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. та адвокатом Юрасовою Н.С. підписано договір про надання правової допомоги, відповідно до умов якого адвокат зобов`язується надати правову допомогу клієнту, в тому числі за окремими дорученнями клієнта (а.с.97-98 т.42б). Відповідно до п.3 договору на визначення розміру гонорару адвоката впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, ступень важкості справи, обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та належного виконання окремих доручень клієнта. Обсяг правової допомоги враховується при визначенні обґрунтованого розміру гонорару. Того ж дня, 08.07.2019 між сторонами підписано додаткову угоду до договору, відповідно до умов якої сторони визначили розмір адвокатського гонорару, який клієнт сплачує адвокату за надану в межах договору від 08.07.2019 правову допомогу, а саме: гонорар сплачується на умовах абонентського обслуговування клієнта з абонентською платою в розмірі 21500,00 грн за календарний місяць (а.с.87 т.42б). Відповідно до акту здачі-приймання наданих послуг до договору від 30.06.2021, підписаного між Юрасовою Н.С. та ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" Хорошевською Т.В., загальний розмір гонорару за період з 08.07.2019 по 30.06.2021 складає 511 145,16 грн (а.с.86 т.42б). Загальний розмір витрат на юридичний супровід склав 968 378,49 грн. Разом з тим, як вбачається з поданих до суду документів, вищевказані адвокати були залучені арбітражним керуючим для надання правової допомоги в одних і тих судових справах, а також кримінальних провадженнях, які напряму пов`язані з процедурою банкрутства ТОВ "Харків-Надра", участь в них, з метою представництва банкрута була прямим обов`язком арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. При укладенні договорів з адвокатами Хорошевською Т.В., як спосіб надання адвокатам послуг, було обрано надання послуг з абонентського обслуговування з щомісячною платою 21500,00 грн. При цьому, ліквідатором жодним чином не було обґрунтовано комітету кредиторів необхідності залучення двох адвокатів з абонентською платою 21500 грн на місяць. Суд апеляційної інстанції зазначив, що до звіту не надано належних доказів дійсної присутності адвокатів на всіх перелічених ліквідатором судових засіданнях. Представник АТ "Державний експортно-імпортний банк України" наполягає на тому, що ліквідатором не обговорювалось на комітеті кредиторів питання необхідності залучення до участі у ліквідаційній процедурі спеціалістів (адвокатів, бухгалтера) та умов оплати їх праці, окрім цього ліквідатором не доводилася до відома кредиторів інформація про зміст наданих залученими спеціалістами послуг, їх обсяг, а також вартість вказаних послуг. Таким чином, колегія суддів вважала, що ліквідатором було самостійно прийнято рішення про залучення вказаних осіб, що не можна визнати добросовісними та розсудливими діями арбітражного керуючого, з огляду на те, що зазначені суми абонентського обслуговування є значними, і сумарно становлять 53000 на місяць, тому повинні були бути доведені до комітету кредиторів та погоджені останнім. Крім того заявлені суми абонентського обслуговування не доводились до комітету кредиторів в періодичних звітах ліквідатора.

Суд зазначає, що постанова Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2022 року у справі №922/987/16 набрала законної сили з моменту її прийняття.

Відповідно до частини четвертої статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій бере участь особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (п. 4 Інформаційного листа Вищого господарського суду України № 01-8/1427 від 18.11.2003 "Про Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 та юрисдикцію Європейського суду з прав людини").

Згідно з преамбулою та статтею 6 параграфу 1 Конвенції про захист прав та свобод людини, згідно рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2002 у справі за заявою № 48553/99 "Совтрансавто-Холдінг" проти України", а також згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 28.10.1999 у справі за заявою № 28342/95 "Брумареску проти Румунії" встановлено, що існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно частин першої, другої статті 5 ГПК України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (п.5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16). Інакше кажучи, це дії, спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (п.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі № 310/11024/15-ц та пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 610/1030/18).

Застосування конкретного способу захисту цивільного права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (висновки, наведені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Нормами ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 Цивільного кодексу України.

Стаття 1212 Цивільного кодексу України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Виходячи зі змісту зазначеної статті, зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності наступних умов: 1) збільшення або збереження майна однією особою набувачем 2) зменшення або незбільшення майна у іншої особи -потерпілого; 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача зменшенням або вiдсутністю збільшення майна на стороні потерпілого 4) відсутність правової підстави для зазначеної зміни майнового стану осіб на час такої зміни, або правова підстава для цього повинна згодом відпасти.

При цьому, не має правового значення, наслідком поведінки набувача чи потерпілого стала зазначена зміна майнового стану цих осіб.

Сутність зобов`язання з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідносин, та передання майна тій потерпілій особі, яка має належний правовий титул на нього (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 березня 2019 року у справі № 910/1531/18).

Під відсутністю правової підстави розуміють такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується прямо на законі, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Отже, відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином (постанови Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 01 квітня 2019 року у справі № 904/2444/18, від 23 квітня 2019 року у справі № 918/47/18, від 23 січня 2020 року у справі № 910/3395/19).

Системний аналіз положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, статтю 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена, тобто є такою, що згодом відпала, або була відсутня взагалі.

Враховуючи те, що станом на час розгляду даної справи судом апеляційної інстанції постановою Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2022 у справі №922/987/16 ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.12.2021 у справі №922/987/16 скасовано та відмовлено арбітражній керуючій Хорошевській Т.В. у затвердженні звіту про здійснення та відшкодування її витрат у тому числі щодо суми 140.982,80 грн, а також встановлення факту перерахування вищезазначеної суми на рахунок, що належить Хорошевській Т.В., суд вважає позовні вимоги Товариства з обмеженою Харків-Надра" в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича до Хорошевської Тетяни Володимирівни про стягнення безпідставно набутих коштів у розмірі 140 982,80 грн. обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог до фізичної особи-підприємця Нестеренко Галини Петрівни, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

З матеріалів даної справи та постанови Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2022 у справі №922/987/16, вбачається наступне.

Ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" арбітражною керуючої Хорошевською Т.В. укладено з ФОП Нестеренко Г.П. договір доручення від 01.03.2018. Як вбачається зі змісту договору доручення б/н від 01.03.2019, підписаного між ТОВ "Харків-Надра" в особі арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. та ФОП Нестеренко Г.П., сторони узгодили суму вартості послуг за переліком п.1 даного договору у розмірі абонентської плати, яка складає 10000,00 грн за місяць (п.2 договору). Також узгоджено, що для остаточних розрахунків сторонами підписується письмовий акт, що підтверджує факт виконання доручень довірителя. У рахунку вказується вартість наданих послуг (п.1.4 договору). На підтвердження наданих послуг відповідачем2 до матеріалів справи надано акти виконаних робіт та договір доручення б/н від 01.03.2018, відповідно до яких бухгалтер надавав відповідні послуги з 01.03.2018.

Крім того, 23.09.2019 між ТОВ "Харків-Надра" в особі арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. та адвокатом Шафорост Л.І. підписано договір про надання правової допомоги, відповідно до умов якого адвокат зобов`язується надати правову допомогу клієнту, в тому числі за окремими дорученнями клієнта. Відповідно до п.3 договору на визначення розміру гонорару адвоката впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, ступень важкості справи, обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та належного виконання окремих доручень клієнта. Обсяг правової допомоги враховується при визначенні обґрунтованого розміру гонорару. Того ж дня, 23.09.2019 між сторонами підписано додаткову угоду до договору, відповідно до умов якої сторони визначили розмір адвокатського гонорару, який клієнт сплачує адвокату за надану в межах договору від 23.09.2019 правову допомогу, а саме: гонорар сплачується на умовах абонентського обслуговування клієнта з абонентською платою в розмірі 21500,00 грн за календарний місяць. Відповідно до акту здачі-приймання наданих послуг до договору від 30.06.2021, підписаного між ОСОБА_1 та ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" Хорошевською Т.В., загальний розмір гонорару за період з 23.09.2019 по 30.06.2021 складає 457 233,33 грн.

Крім того, 08.07.2019 між ТОВ "Харків-Надра" в особі арбітражного керуючого Хорошевської Т.В. та адвокатом Юрасовою Н.С. підписано договір про надання правової допомоги, відповідно до умов якого адвокат зобов`язується надати правову допомогу клієнту, в тому числі за окремими дорученнями клієнта. Відповідно до п.3 договору на визначення розміру гонорару адвоката впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, ступень важкості справи, обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та належного виконання окремих доручень клієнта. Обсяг правової допомоги враховується при визначенні обґрунтованого розміру гонорару. Того ж дня, 08.07.2019 між сторонами підписано додаткову угоду до договору, відповідно до умов якої сторони визначили розмір адвокатського гонорару, який клієнт сплачує адвокату за надану в межах договору від 08.07.2019 правову допомогу, а саме: гонорар сплачується на умовах абонентського обслуговування клієнта з абонентською платою в розмірі 21500,00 грн за календарний місяць. Відповідно до акту здачі-приймання наданих послуг до договору від 30.06.2021, підписаного між Юрасовою Н.С. та ліквідатором ТОВ "Харків-Надра" Хорошевською Т.В., загальний розмір гонорару за період з 08.07.2019 по 30.06.2021 складає 511 145,16 грн.

Враховуючи вищевикладене, зазначені умови виникнення зобов`язання з безпідставного набутого майна відсутні у спірних правовідносинах в частині позовних вимог до фізичної особи-підприємця Нестеренко Г. П. , Шафорост Л. І. та ОСОБА_2 , оскільки сукупністю належних та допустимих доказів з вірогідністю підтверджується те, що між сторонами існували правовідносини на підставі договорів, крім іншого, оскільки перерахування спірних сум грошових коштів були здійснені на виконання договірних зобов`язань, зокрема фізичній особі-підприємцю Нестеренко Г. П. платіж від 13.07.2022 на суму 400 000,00 грн за Договором доручення від 01.03.2018, Шафорост Л.І. платіж від 13.07.2022 на суму 457 233,33 грн за Договором про надання правової допомоги від 23.09.2019, Юрасовій Н. С. платіж від 13.07.2022 на суму 511 145,16 грн за Договором про надання правової допомоги від 08.07.2019 .

Доказів визнання недійсними вищезазначених договорів у встановленому законом порядку матеріали справи не містять.

З огляду на встановлені судом обставини, а саме наявність договірних відносин, такі кошти не можуть бути витребувані (стягнуті) у відповідачів відповідно до положень статті 1212 ЦК України , у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог до фізичної особи-підприємця Нестеренко Галини Петрівни, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Частинами 1,2,3 статті 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання, в першу чергу, національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010 року).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі Руїс-Матеос проти Іспанії від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі Надточій проти України суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Питання справедливості розгляду не обов`язково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (рішення Європейського суду з прав людини у справі Яременко проти України, no. 32092/02 від 12.06.2008 року).

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац десятий пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 № 3-рп/2003).

Згідно з вимогами частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

На підставі статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою Харків-Надра" в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича до ОСОБА_3 та стягнення з останньої 140 982,80 грн. В решті позовних вимог суд вважає необхідним відмовити.

Суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N303-A, пункт 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Здійснюючи розподіл судових витрат за наслідками розгляду справи, враховуючи вимоги статті 129 ГПК України, а також висновки суду про часткове задоволення позову, судові витрати, понесені позивачем покладаються на відповідача1 в частині 1691,79 грн. В решті залишаються за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 20, 73, 74, 86, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з Хорошевської Тетяни Володимирівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, ) безпідставно набуті кошти у розмірі 140 982,80 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, ) судовий збір у розмірі 1691,79 грн.

В решті вимог відмовити.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Харків-Надра" (61036, м.Харків, вул.Морозова, буд.13, ) в особі ліквідатора, арбітражного керуючого Демчана Олександра Івановича (01033, м.Київ, вул.Жилянська,68, оф.293, РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач1 - ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач2- фізична особа-підприємець Нестеренко Галина Петрівна ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач3- ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Відповідач4- ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ).

Повне рішення складено та підписано 04.03.2026.

СуддяВ.О. Усатий