ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________УХВАЛА
"23" лютого 2026 р.м. Одеса Справа № 916/3075/24(916/4935/25)
Господарський суд Одеської області у складі судді Демешина О. А., розглянувши заяву (вх. № 2-247/26) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід по справі № 916/3075/24(916/4935/25):
Відповідач 3: ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )
про визнання недійсною додаткову угоду № 2 від 04.04.2023 про заміну Сторони у Договорі асоційованого членства у споживчому товаристві № 3/288 від 07.03.2019р.
з підстав наявності ознак фраудаторного правочину
яка розглядається в межах справи № 916/3075/24
про визнання банкрутом
Розгляд Господарським судом Одеської області справи № 916/3075/24.
09.07.2024 року Дочірнє підприємство «МІРНИЙ.» звернулось до Господарського суду Одеської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Аліяінвестментс» у зв`язку із наявністю заборгованості.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 15.07.2024 прийнято до розгляду заяву ДП "МІРНИЙ." про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Аліяінвестментс".
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 30.07.2024 року відкрито провадження у справі № 916/3075/24 про банкрутство ТОВ "Аліяінвестментс", введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном, призначено розпорядником майна арбітражного керуючого Колмикову Т. О.
Ухвалою попереднього засідання від 22.10.2024 року визнано вимоги кредиторів до боржника ТОВ "Аліяінвестментс": ДП "МІРНИЙ." в сумі 14 859 424,80 грн. та 30 280 грн. судового збору; ТОВ "ДП Мірний." в сумі 42 147 500 грн. та 6 056 грн. судового збору.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 28.11.2024 року суд продовжив строк процедури розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліяінвестментс" на 2 місяці.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.02.2025 року продовжив строк процедури розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліяінвестментс" на 2 місяці.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 03.06.2025 року суд продовжив строк процедури розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліяінвестментс" на 6 місяців.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.11.2025 року суд продовжив строк процедури розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліяінвестментс" до 03.06.2026 року.
Розгляд справи № 916/3075/24 призначено на "03" березня 2026 р. о 14:40.
Розгляд Господарським судом Одеської області справи №916/3075/24(916/4935/25).
11.12.2025 року через систему "Електронний суд" за вх. № 5074/25 суд отримав позовну заяву Дочірнього підприємства "МІРНИЙ." до Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІЯІНВЕСТМЕНТС", СПОЖИВЧОГО ТОВАРИСТВА "БУДОВА-МОРЕ", ОСОБА_1 про визнання недійсною додаткової угоди, яка заявлена в межах справи № 916/3075/24.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.01.2026р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, присвоєно справі № 916/3075/24(916/4935/25), суд ухвалив справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи в змішаній (паперовій та електронній) формі.
Розгляд справи № 916/3075/24(916/4935/25) призначено на "03" березня 2026 р. о 16:00..
Розгляд Господарським судом Одеської області заяви СТ "БУДОВА-МОРЕ" про відвід.
16.02.2026 року через систему «Електронний суд» судом отримано заяву (вх. № 2-247/26) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід по справі № 916/3075/24(916/4935/25).
Заявника було повідомлено листом від 16.02.2026 року про перебування судді Демешина О. А. у відпустці з 16.02.2026 року по 20.02.2026 року включно.
Так, посилаючись на ст. 35, 38 ГПК України, СТ "БУДОВА-МОРЕ" заявляє відвід судді Демешину О.А.
Заява мотивована тим, що 02.02.2026 до суду надійшло клопотання про участь в усіх судових засіданнях в режимі відеоконференції від представника ДП "МІРНИЙ." - Заяць К.В., а ухвалою суду від 03.02.2026р. (суддя Демешин О.А.) вказану заяву було задоволено, незважаючи на невідповідність цієї заяви вимогам ч.4 ст.170 ГПК України в частині надання заявником доказів її направлення всім відповідачам
З урахуванням вищевикладеного, на думку заявника, суддя який не виконує вимоги закону, зокрема не застосовує ч.4 ст.170 ГПК України про необхідність повернення без розгляду заяви, поданої без доказів її направлення іншим учасникам справи, що заявник вважає порушенням принципу верховенства права та рівності усіх учасників судового процесу перед законом - викликає сумнів в його неупередженості або об`єктивності при розгляді справи.
ВИСНОВКИ СУДУ.
Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді, і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950р. визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Згідно із частинами першою, другою статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.
Згідно із частинами першою, другою, третьою, сьомою, восьмою та одинадцятою статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.
Згідно ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Отже, розглядаючий заявлений судді Демешину О. А. відвід, суд зазначає наступне.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.01.2026 року про відкриття провадження по цій справі розгляд справи було призначено на « 03» лютого 2026 року о 10:00 год.
02.02.2026 року через систему «Електронний суд» судом було отримано заяву Дочірнього підприємства «МІРНИЙ.» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, якою заявник просив суд забезпечити проведення всіх судових засідань із розгляду вказаної справи у режимі відеоконференції.
03.02.2026 року суд відклав розгляд справи на "03" березня 2026 р. о 16:00, ухвалив задовольнити заяву представника ДП "МІРНИЙ." про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та проведення наступних судових засідань здійснювати в режимі відеоконференції.
При цьому, як вірно зазначено в заяві про відвід, заява про участь в усіх судових засіданнях в режимі відеоконференції від представника ДП "МІРНИЙ." яка надійшла до суду 02.02.2026 не містить доказів виконання вимог ч.2 ст.197 ГПКУ, тобто не місить доказів направлення її всім учасникам справи, а саме всім відповідачам.
Натомість, суд звертає увагу заявника на сталу позицію Верховного суду та Європейського Суду з Прав Людини щодо уникнення надмірного формалізму, який не сприяє досягненню цілей та меті судочинства, тобто ВС та ЄСПЛ систематично наполягають, що основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права, зокрема:
- у постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 757/6159/19 зазначено, що надмірний формалізм не сприяє реальному вирішенню спору та суперечить завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі;
- у рішенні у справі "Белле проти Франції" від 04.12.95 ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві;
- суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28.10.98);
- у рішенні від 09.03.2011 у справі "Буланов та Купчик проти України" ЄСПЛ зробив висновок про те, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики Суду включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом;
- застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, (рішення ЄСПЛ у справі "Волчлі проти Франції" від 26.07.2007);
Крім того, не слід ігнорувати той факт, що під час збройної агресій російської федерацій проти України - для зменшення ризиків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду дистанційна форма участі у судових засідання є виправданою та доцільною.
З огляду на викладене, суд підсумовує:
- з боку суду не було допущено будь-якого порушення прав сторін в господарському процесі, тобто будь-яких підстав які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді заявлений відвід не містить.
- саме уникаючи надмірного формалізму, суд, в даному випадку, сприяв досягненню мети та завданню господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі;
- суд вжив розумних та допустимих заходів для зменшення ризиків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, що можуть виникнути в умовах воєнної агресії російської федерацій проти України;
- заявлений відвід - є незгодою сторони з процесуальним рішенням суду, що за прямими приписами ч. 4 ст. 35 ГПК України - не може бути підставою для відводу.
Таким чином, суд визнає заявлений відвід завідомо безпідставним та необґрунтованим та, враховуючи, що наступне судове засідання по цій справі призначено на 03.03.2026 року - питання про відвід розгляне інший суддя, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.
Керуючись ст.ст. 35-36, 38-39, 234, 235
Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Визнати заявлений Споживчим товариством "БУДОВА-МОРЕ" відвід судді Демешину О. А. від розгляду справи № 916/3075/24(916/4935/25) - завідомо безпідставним та необґрунтованим.
2. Заяву (вх. № 2-247/26) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід по справі № 916/3075/24(916/4935/25) передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.
Ухвала набрала законної сили 23.02.2026р.

та не підлягає оскарженню.

Суддя О.А. Демешин