ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

19.02.2026м. СумиСправа № 920/458/25

Господарський суд Сумської області у складі судді Ковтуна В.М. за участі секретаря судового засідання Саленко Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи № 920/458/25

за позовом: Заступника керівника Сумської окружної прокуратури

(вул. Магістратська, 12, м. Суми, 40000)

в інтересах держави в особі

Відділу освіти, молоді та спорту Річківської

сільської ради (вул. Центральна, буд.8, с. Річки,

Сумський район, Сумська область, 41832,

)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Кастум

(проспект Чорновола, 63, м. Львів, 79019, )

про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 214 226 грн 09 коп.,

За участю представників сторін:

Прокурор Луцик О.О.,

від позивача не прибув,

від відповідача не прибув

Суть спору: 26.03.2025 Прокурор в інтересах держави в особі позивача - Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради через систему Електронний суд звернувся з позовом до суду, в якому просить:

- Визнати недійсною додаткову угодою № 2 від 16.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Визнати недійсною додаткову угодою № 3 від 18.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Визнати недійсною додаткову угодою № 4 від 19.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Визнати недійсною додаткову угодою № 5 від 20.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Визнати недійсною додаткову угодою № 6 від 21.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Визнати недійсною додаткову угодою № 7 від 26.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Визнати недійсною додаткову угодою № 8 від 28.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Кастум () на користь Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради () кошти в сумі 214 226,09 гривень.

Також просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Кастум кошти, витрачені на сплату судового збору у сумі 19 527,51 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2025, справу № 920/458/25 призначено судді Ковтуну Володимиру Миколайовичу.

Ухвалою від 31.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №920/458/25 в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання на 28.04.2025, 11:00; установлено сторонам у справі строки для надання заяв по суті справи.

09.04.2025 від представника позивача - Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради Варавки Н.О. надійшла заява про участь у судовому засіданні 28.04.2025 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою від 10.04.2025 заяву представника Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради Варавки Н.О. про її участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Через загрозу безпеці учасників справи у зв`язку з тим, що на території Сумської області була оголошена повітряна тривога, судове засідання у справі № 920/458/25, призначене на 28.04.2025, 11:00, не відбулось, про що складено акт від 28.04.2025.

Ухвалою від 28.04.2025 призначено підготовче засідання суду у справі №920/458/25 на 19.05.2025, 12:00.

Через загрозу безпеці учасників справи у зв`язку з тим, що на території Сумської області була оголошена повітряна тривога, судове засідання у справі № 920/458/25, призначене на 19.05.2025, 12:00, не відбулось, про що складено акт від 19.05.2025.

Ухвалою від 19.05.2025 призначено підготовче засідання суду у справі №920/458/25 на 11.06.2025, 14:30.

10.06.2025 від представника позивача - Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради Варавки Н.О. надійшла заява щодо проведення підготовчого засідання суду, призначене на 11.06.2025 без її участі, заяви та клопотання Відділу світи, молоді та спорту Річківської сільської ради відсутні.

Ухвалою суду від 11.06.2025 зупинено провадження у справі № 920/458/25 до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду у справі № 920/19/24; зобов`язано учасників справи повідомити суд про усунення обставин, які стали підставою для зупинення провадження.

Ухвалою від 05.12.2025 суд постановив поновити провадження у справі № 920/458/25, призначити підготовче судове засідання на 17.12.2025, 12:00.

Ухвалою від 17.12.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження у справі № 920/458/25 на 30 днів; відклав підготовче засідання на 07.01.2026, 14:50; запропонував сторонам надати додаткові матеріали в обґрунтування своєї позиції по справі.

Ухвалою від 07.01.2026 суд закрив підготовче провадження та призначено справу №920/458/25 до судового розгляду по суті; призначив розгляд справи № 920/458/25 по суті в судове засідання на 27.01.2026, 12:00.

26.01.2026 позивач Відділ освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради надав до суду Заяву про проведення засідання за відсутності учасника справи (вх. № 408 від 26.01.2026).

Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що на території Сумської області Сумського району була оголошена повітряна тривога, судове засідання у справі 920/458/25, призначене на 27.01.2026, 12:00 не відбулось, про що складено акт суду від 27.01.2026.

Ухвалою від 29.01.2026 суд призначив розгляд справи № 920/458/25 по суті в судове засідання на 19.02.2026, 09:30.

У судовому засіданні 19.02.2026 Прокурор позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Представник Позивача та представник Відповідача в судове засідання 19.02.2026 не прибули, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Судовий процес на виконання ч. 1 ст. 222 ГПК України фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Під час судового розгляду, відповідно до статей 209, 210 ГПК України з`ясовані всі обставини, на які учасники справи посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, та досліджені всі докази наявні в матеріалах справи.

У судовому засіданні 19.02.2026 в порядку абз. 1 ч. 1 ст. 219 ГПК України суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та відповідно до ч. 1 ст. 240 ГПК України проголосив скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив наступне:

Прокурор звернувся до суду з позовом, в прохальній частині якого та просить визнати недійсними додаткові угоди №2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, до договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, а також стягнути з відповідача на користь Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради 214226,09 грн.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 23 Закон України Про прокуратуру передбачає, що представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на їх захист в суді у випадках, передбачених законом. Підставою представництва в суді інтересів держави є порушення або загроза порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Отже, чинним законодавством визначено дві обов`язкових умови, за обов`язкової наявності яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді: 1) порушення або загроза порушення інтересів держави; 2) не здійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №3-рн/99 із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Верховний Суд у постанові від 25.04.2018 у справі №806/1000/17 зазначив, що інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація поняття інтереси держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Суть позовних вимог прокурора зводиться до стягнення з відповідача 214226,09 грн. бюджетних коштів, незаконно отриманих ним внаслідок, як вважає прокурор, укладання 7 додаткових угод, якими в порушення ст. 41 Закону України Про публічні закупівлі за відсутності коливання ціни на товар на ринку та без належного документального підтвердження коливання ціни на товар, що постачався для забезпечення діяльності органу освіти, а саме Відділу освіти, сім`ї, молоді та спорту Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області в порівнянні з тендерною пропозицією переможця торгів та умовами основного договору на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів.

Укладення додаткових каскадних угод з порушенням вимог законодавства, як вважає прокурор, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що були виділені з місцевого бюджету позивачу як головному розпоряднику бюджетних коштів на забезпечення освітньої діяльності на території територіальної громади, порушило економічні (майнові) інтереси держави у бюджетній сфері та призвело заподіяння прямої шкоди майновим інтересам держави у вигляді переплати 214226,09 грн. бюджетних коштів, виділених з місцевого бюджету.

Оскільки фінансування за оспорюваними додатковими угодами здійснювалося за рахунок коштів місцевого бюджету, то у даному випадку звернення прокурора спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання правомірності використання бюджетних коштів.

Суд дійшов висновку, що проведення процедури публічних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.

Таким чином, порушенням інтересів держави у спірних правовідносинах полягає в тому, що внаслідок, як зазначає прокурор, неправомірного підвищення цін на природний газ на підставі додаткових угод до договору публічної закупівлі, територіальна громада, інтереси якої представляє орган освіти, а саме Відділ освіти, сім`ї, молоді та спорту Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області, позбавилась можливості отримати природний газ у необхідній кількості, при цьому сплачуючи значні кошти з місцевого бюджету за набагато менші обсяги придбаного товару, що в свою чергу призвело до сплати у надмірному розмірі коштів у сумі 214226,09 грн.

Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі Трегубенко проти України від 02.11.2004 категорично ствердив, що правильне застосування законодавства незаперечно становить суспільний інтерес.

Закон України Про публічні закупівлі установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою цього закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Отже, правомірне, в порядку, визначеному законодавством, використання бюджетних коштів беззаперечно становить суспільний інтерес. З іншої сторони, недотримання законодавства у цій сфері такому інтересу однозначно не відповідає.

Ураховуючи вищенаведене, суд погоджується з доводами прокурора, що у вказаному випадку в разі порушення інтересів держави є підстави для вжиття прокурором заходів представницького характеру, спрямованих на їх захист.

Відповідно до п.п. 1.1., 1.3., 1.4., 5.2.5., 6.1., Положення про відділ освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради (далі ВОМС Річківської сільської ради), затвердженого рішенням десятої сесії восьмого скликання Річківської сільської ради від 29.09.2021 ВОМС Річківської сільської ради є структурним підрозділом Річківської сільської ради, є підзвітним, підконтрольним сільському голові, сільській раді, виконавчому комітету та Департаменту освіти і науки Сумської обласної державної адміністрації, є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в Державному казначействі України, установах банків, круглу печатку із зображенням Державного герба України, зі своїм найменуванням, штампи, а також бланки з власними реквізитами, фінансується за рахунок коштів Річківського сільського бюджету об`єднаної територіальної громади та відповідно покладених на керівництво Відділу укладає договори відповідно до законодавства.

ВОМС Річківської сільської ради є замовником за Договором на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів від 29.12.2020 № 09-19/222, укладеним з ТОВ «Кастум» та згідно з його умовами (розділ X Договору) Відділ наділеним правом на звернення до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Згідно з частиною 5 статті 22 указаного Кодексу головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет).

Відповідно до ст. 55 Бюджетного кодексу України оплата енергоносіїв віднесена до захищених видатків бюджету загального фонду.

Таким чином, ВОМС Річківської сільської ради є органом, який наділений повноваженнями реагувати, у тому числі заходами цивільно-правового характеру, на порушення вимог законодавства, які впливають на інтереси територіальної громади, тобто є уповноваженим органом у спірних правовідносинах.

Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій, у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. При цьому враховуються висновки Верховного Суду, зроблені при розгляді інших справ за участю прокурора (ухвали від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, постанови від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 13.06.2018 у справі № 687/379/17-ц, №924/1256/17, від 13.11.2019 у справі № 925/315/19, від 21.01.2020 у справі №910/2538/19).

Зокрема, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 висловлено правовий висновок щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у разі здійснення неналежним чином захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, який визначає наступне.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Тобто бездіяльність уповноваженого державного органу може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин.

Прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Відповідно до правової позиції Велика Палата Верховного Суду, викладеній у Постанові від 21.11.2025 виснує:

« 98. У категорії спорів щодо визнання недійсними договорів, укладених у межах публічних закупівель, пред`явлення прокурором позову в інтересах осіб, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, має ґрунтуватися на визначенні того, яка саме особа є суб`єктом, що має безпосередній інтерес у захисті державних фінансових ресурсів та в належному виконанні договірних зобов`язань відповідно до положень Закону № 922-VIII (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12 березня 2025 року у справі № 924/524/24).

99. Закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатись з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них (див. постанову об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18 червня 2021 року у справі № 927/491/19, постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19 серпня 2020 року у справі № 923/449/18, від 25 лютого 2021 року у справі № 912/9/20, від 25 червня 2024 року у справі № 918/760/23, від 01 жовтня 2024 року у справі № 918/778/23, від 20 лютого 2025 року у справі № 910/16372/21).»

Зважаючи на вказані правові висновки Верховного Суду, лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідним позовом можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави.

Інші вжиті заходи, в тому числі, досудового врегулювання, які не призвели до реального усунення порушень інтересів держави, не відповідають вимогам чинного законодавства.

Сумською окружною прокуратурою з метою спонукання ВОМС Річківської сільської ради вжити заходи цивільно-правового характеру з метою усунення порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель надіслано на адресу вказаного органу лист № 54/1-1932вих-25 від 18.03.2025.

Згідно з інформацією, зазначеною у листі від 20.03.2025 № 170/01-17 встановлено, що ВОМС Річківської сільської ради до суду з позовом про визнання недійсними додаткових угод публічної закупівлі та стягнення коштів не зверталося. Також повідомлено про те, що ВОМС Річківської сільської ради не заперечує проти звернення з відповідним позовом прокуратури до суду.

Таким чином, підставою реалізації прокурором представницьких функцій у даному випадку стала усвідомлена пасивна поведінка уповноважених суб`єктів владних повноважень. Встановлений факт бездіяльності органів, уповноважених у спірних відносинах, в свою чергу є підставою звернення прокурора до суду.

З урахуванням наведеного вище, суд дійшов висновку, що прокуратурою дотримано приписи ст. 23 Закону України Про прокуратуру при поданні даного позову. Про виявлені порушення вимог законодавства при укладенні додаткових угод прокурором заздалегідь проінформовано позивача та надано достатньо часу для реагування на наведені прокурором порушення інтересів держави, зокрема, шляхом пред`явлення позову.

Ураховуючи, що уповноваженим органом необхідні заходи цивільно-правового характеру не вживаються, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах.

Відсутність позовної роботи з відповідачем у справі свідчить про не здійснення захисту законних інтересів уповноваженим державним органом покладеного на нього законом обов`язку із захисту державних інтересів. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 26.02.2019 у справі № 905/803/18.

На виконання абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру Сумською окружною прокуратурою попередньо, до звернення до суду, листом від 21.03.2025 за №54/1-2051вих-25 повідомлено Відділ освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради про представництво інтересів держави в суді.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом.

У позові прокурором зазначено, що під час вивчення інформації щодо дотримання вимог чинного законодавства при здійсненні закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro» встановлено, що Відділом освіти, сім`ї, молоді та спорту Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області (далі Позивач,Споживач) здійснено закупівлю природного газу з очікуваною вартістю 1 345 000,00 грн, ідентифікатор UA-2020-11-20-004951-c.

Відповідно п. 5.1. Тендерної документації єдиним критерієм оцінки тендерних пропозицій є «ціна» включно з податком на додану вартість (ПДВ)(якщо учасник є платником ПДВ). Інші критерії оцінки тендерних пропозицій Замовником не застосовуються. Питома вага критерію «ціна» - 100%.

Для участі у закупівлі Відповідач подав тендерну пропозицію від 10.12.2020 з найменшою ціною за 1 куб. м. вартістю 4,1 грн на загальну суму 551 450,00 грн.

За результатом відкритих торгів, рішенням відділу освіти, сім`ї, молоді та спорту Річківської сільської ради Білопільського району Сумської № 4 від 10.12.2020 переможцем на закупівлю природного газу визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Кастум» (далі Відповідач, Постачальник) з яким укладено договір на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів № 09-19/222 від 29.12.2020 (далі Договір).

Згідно з інформацією з сайту https://opendatabot.ua/c/43379747 відділ освіти, сім`ї, молоді та спорту Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області 04.10.2021 змінило назву на відділ освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради без зміни коду ЄДРПОУ

Відповідно до п. 1.1. Договору Постачальник зобов`язується поставити Споживачу у 2021 році природний газ в необхідних для нього об`ємах (обсягах), а Споживач зобов`язується прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені Договором.

Річний плановий обсяг постачання газу до 134 500 куб.м.

Пунктом 1.4. Договору передбачено, що передача газу за цим Договором здійснюється на межах балансової належності об`єктів Споживача відповідно до актів розмежування балансової належності газопроводів та експлуатаційної відповідності Споживача і відповідного оператора ГРМ.

Згідно з п. 3.1. Договору розрахунки за поставлений Споживачеві газ здійснюється за цінами, що вільно встановлюються між Постачальником та Споживачем.

Ціна 1 куб. метру газу без урахування податку на додану вартість становить 3,29 грн, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 0,12416 грн, що передбачено п. 3.2. Договору.

Ціна 1 куб.метру газу з урахування компенсації вартості послуги до потужності складає 3,42 грн. Податок на додану вартість становить 0,68 грн.

Всього ціна газу за 1 куб.м. становить 4,1 грн.

Згідно з п. 3.3. Договору ціна зазначена в п. 3.2. Договору може змінюватись протягом дії Договору. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору.

Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пунктів 3.2. та 3.3. цього Договору, застосовуються сторонами при складанні актів приймання-передачі газу та розрахунках за цим Договором.

У відповідності до п. 3.5 Договору, загальна сума Договору складається із місячних сум вартості газу поставленого Споживачеві за даним Договором і складає 551 450,00 грн., в т.ч. ПДВ 91 908,33 грн.

За невиконання або неналежне виконання свої зобов`язань за Договором сторони несуть відповідальність згідно з Договором і чинним законодавством України, що визначено у розділі VI Договору.

Згідно з розділом XI Договору, цей Договір набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками (за наявності) сторін і діє в частині постачання газу з 01.01.2021 до 31.12.2021, а в частині проведення розрахунків до їх повного здійснення.

Підписавши Договір, відповідач погодився з його умовами, в тому числі щодо ціни

товару.

Як зазначає прокурор, у подальшому сторонами укладено ряд додаткових угод до Договору, якими збільшено вартість одиниці товару та зменшено обсяг поставок, а саме:

1) додатковою угодою № 1 від 15.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 4,48 грн з ПДВ (тобто на 9,26 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 123 091,52 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

2) додатковою угодою № 2 від 16.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 4,64 грн з ПДВ (тобто на 13,17 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 118 846,98 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

3) додатковою угодою № 3 від 18.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 5,11 грн з ПДВ (тобто на 24,63 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 107 915,85 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

4) додатковою угодою № 4 від 19.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 5,50 грн з ПДВ (тобто на 34,14 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 100 522,04 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

5) додатковою угодою № 5 від 20.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 6,05 грн з ПДВ (тобто на 47,56 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 91 148,76 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

6) додатковою угодою № 6 від 21.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 6,63 грн з ПДВ (тобто на 61,70 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 83 174,96 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

7) додатковою угодою № 7 від 26.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 6,95 грн з ПДВ (тобто на 69,51 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 79 345,32 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

8) додатковою угодою № 8 від 28.01.2021 збільшено ціну за 1 куб. м. газу до 7,41 грн з ПДВ (тобто на 80,73 % від початкової ціни) та зменшено річний плановий обсяг постачання газу до 74 419,70 куб. м.

Відповідно до п. 3 додаткова угода є невід`ємною частиною Договору на постачання природного газу, набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 01.01.2021.

Таким чином, як вказує прокурор в обґрунтування позовних вимог, внаслідок укладення додаткових угод № 2-8 ціну за 1 куб. м. газу, з дня підписання Договору, збільшено з 4,48 грн до 7,41 грн, тобто в цілому на 80,73 %, що не відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Як уже зазначалося, відповідно до тендерної документації, єдиним критерієм вибору переможця була ціна (100%). Для участі у закупівлі Відповідач подав тендерну пропозицію 10.12.2020 з ціною 4,1 грн. за 1 м3 газу з ПДВ. Слід зазначити, що відповідно до даних сайту ТБ «Українська енергетична біржа», які є в вільному доступі (https://www.ueex.com.ua) станом на момент подачі Відповідачем тендерної пропозиції, середньозважена ціна місячного ресурсу природного газу (по всіх умовах оплати) складала 6270,74, грн за тис. куб. м., передоплата - 5939,91 грн за тис. куб. м., післяплата - 6284,11 грн за тис. куб. м., а станом на момент укладення Договору середньозважена ціна місячного ресурсу природного газу (по всіх умовах оплати) складала 7 558,18 грн за тис. куб. м., передоплата - 7 527,69 грн за тис. куб. м., післяплата - 7 573,23 грн за тис. куб. м.

Таким чином, Відповідачеві на момент подання тендерної пропозиції було відомо про розмір середньозважених цін на ринку природного газу в цей період часу. У той же час, відповідальними особами ТОВ «Кастум» запропоновано ціну на природний газ у розмірі 4,100 грн з ПДВ за 1 тис. куб. м. газу, а в цілому 551 450,00 грн., що значно нижче за ринкові ціни в цей період, а отже призвело до обрання даного Постачальника переможцем проведених торгів.

Отже, на момент підписання Договору за результатами процедури закупівлі, Відповідачеві було відомо про економічну невигідність його укладення, при цьому підписавши даний Договір, Відповідач погодився з його умовами, в тому числі і щодо ціни товару природного газу.

У подальшому саме Відповідачем було ініційовано підписання Додаткових угод до Договору та суттєвого збільшення вартості за одиницю товару.

Загалом, додатковими угодами № 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 до Договору на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів № 09-19/222 від 29.12.2020 ціну природного газу за 1 куб м. збільшено з 4,48 грн до 7,41 грн, що призвело до значного підвищення ціни, а саме на 80,7 % від ціни, визначеної основним договором, з одночасним зменшенням обсягів його постачання з 134500 куб.м. до 74419,70 куб.м.

Слід зазначити, що під час укладення додаткових угод № 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 сторони керувались пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону №114-ІХ.

У свою чергу, з метою встановлення фактичного рівня коливання цін на ринку природного газу, окружною прокуратурою досліджено інформацію, розміщену у вільному доступі на вебсайті ТБ Українська енергетична біржа за посиланням: https://www.ueex.com.ua.

У позові прокурор зауважує, що слід врахувати, що саме на інформації вищенаведеного вебсайту ґрунтуються довідки Торгово-промислової палати України, що надавалися постачальником в обґрунтування необхідності укладення оспорюваних додаткових угод.

Прокурор зазначає, що внесення змін до договору в частині підвищення цін на природний газ здійснено з порушенням вимог законодавства з огляду на наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України Про публічні закупівлі (далі - Закон).

Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону).

У абз. 2 ч. 3 ст. 6 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 викладено правову позицію щодо застосування п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), згідно з якою обмеження у 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод). Тобто закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону Про публічні закупівлі нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Водночас підвищення більш як на 10 % шляхом так званого каскадного укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.

Відповідна правова позиція послідовно викладалась також у інших постановах Верховного Суду (постанові від 19.07.2022 у справі № 927/568/21; від 09.06.2022 № 927/636/21; від 31.05.2022 № 927/515/21; від 25.11.2022 № 927/563/20 та інших).

Вказаний правовий висновок Верховного Суду слід застосовувати також і щодо тлумачення п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону, оскільки після викладення відповідної статті у новій редакції законодавцем залишено граничний ліміт у 10 % щодо можливості підвищення цін за договорами публічної закупівлі, відтак у цій частині правова норма змін не зазнала.

На підставі додаткової угоди № 1 ціну природного газу підвищено на 9,26% у порівнянні із ціною, визначеною у основному договорі, тобто в межах максимального ліміту у 10 %.

Підставою для укладення Додаткової угоди № 1 від 15.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 37/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 07.01.2021 по 09.01.2021 на Європейський хабах (CEGH, NCG, TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 07.01.2021 на Австрійському хабі CEGH склала 9 030,33 грн за тис. куб. м., а станом на 09.01.2021 становила 9 874,08 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +9,34 %.

У даному випадку, додаткова угода №1 до Договору укладена в межах норм, передбачених законом, так як, ціна за одиницю товару збільшена в межах 10% (9,26%).

Враховуючи довготривалий характер укладеного договору постачання електричної енергії та той факт, що додаткова угода №1 до Договору укладена в межах 10% ліміту підвищення ціни, передбаченого законом, додаткова угода №1 від 15.01.2021 не оскаржується прокурором. Про що зауважено у позовній заяві.

Водночас на підставі додаткових угод № 2, 3, 4. 5, 6, 7, 8 ціну природного газу збільшено на понад 10 % та загалом на 80,73%, що не відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик, тому, укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (ст. 13 ЦК України).

Будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки.

Як зазначив Верховний Суд, обидві сторони не могли не розуміти особливості функціонування ринку газу, тобто постійне коливання цін, їх сезонне зростання-падіння були прогнозованими. Тому сторони не були позбавлені можливості визначити в договорі порядок зміни ціни, зокрема, які коливання ціни надають право на перерахунок ціни (порогові показники), формулу розрахунку нової ціни, якими саме документами має підтверджуватися коливання цін на ринку товару. Верховний Суд зауважив, що відповідно до принципу прозорості торгів та стандартів добросовісної ділової практики сторони в договорі мали б закласти певну формулу та порядок перерахунку ціни (так зване цінове застереження). Це призвело б до прозорості закупівель - адже замовник розумів би, що ціна може бути перерахована.

При цьому постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

У постанові Верховного суду від 12.02.2020 по справі №913/166/19 зазначено, що незважаючи на те, що Законом України Про публічні закупівлі не передбачено ані переліку органів, які уповноважені надавати інформацію щодо коливання ціни на товар на ринку, ані форму/вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме відповідного до зміни ціни в договорі факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим.

Разом з тим, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.

Аналогічну правову позицію щодо підстав зміни ціни за одиницю товару у договорі про закупівлю підтримав суд касаційної інстанції (постанови Верховного Суду від 15.03.2018 у справі №910/4474/17 та від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18, постанова Вищого господарського суду України від 15.05.2014 у справі № 904/3255/13), а також Велика палата Верховного Суду (постанова від 21.11.2025 у справі № 920/19/24.

Так, суди переглядаючи справи за касаційними скаргами відповідачів погодились із висновками судів апеляційної інстанції, що сторони у випадку коливання цін на ринку (як в бік зменшення, так і в бік збільшення ціни) наділені правом вносити зміни до ціни товару декілька разів, але не більше, ніж на 10% від ціни за одиницю товару, і такі зміни сторони вносять з урахуванням вже внесених попередніх змін. Для внесення змін до умов договору щодо ціни товару визначальним є не просто коливання ціни, а й те, що таке коливання сторонами не було враховано попередніми змінами. Суд звернув увагу, що існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинно бути доведеним, документально підтвердженим. Тобто відповідні документи, що підтверджують коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Разом з тим, внесення таких змін до основного договору без належного обґрунтування коливання ціни на ринку є підставою для визнання правочинів, якими підвищується ціна, - недійсними.

До того ж, Законодавець не пов`язує підвищення закупівельних цін для постачальника, як підставу для зміни істотних умов договору про закупівлю, передбачену ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Верховний Суд у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 звертає увагу, що право тлумачити норму права є виключним правом суду. У цій же постанові Верховний Суд зазначає, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (п. 123-124 постанови ВСУ від 18.06.2021 у справі № 927/491/19).

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.

Коливання ціни на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки ч. 5 ст. 41 Закону України Про публічні закупівлі урегульовано саме зміну істотних умов у разі виникнення такого явища, як коливання ціни на ринку.

Отже, Закон встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 41 Закону при наявності обов`язкових умов:

1) має бути коливання ціни на товар на ринку в сторону збільшення;

2) факт коливання має бути належним чином обґрунтованим та документально підтвердженим;

3) ціна в договорі має підвищуватися виключно пропорційно збільшенню цини на ринку

4) коливання ціни на ринку в сторону збільшення має бути непрогнозованим для постачальника;

5) 10% підвищення ціни в договорі є максимальним лімітом щодо зміни ціни в договорі протягом всього часу його дії.

Так, з матеріалів справи вбачається:

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 2 від 16.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 38/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 08.01.2021 по 11.01.2021 на Європейський хабах (NCG) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 08.01.2021 на Німецькому хабі NCG склала 9 971,78 грн за тис. куб. м., а станом на 11.01.2021 становила 10 331,05 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +3,60 %.

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 3 від 18.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 39/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 06.01.2021 по 11.01.2021 на Європейський хабах (TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 06.01.2021 на Нідерландському хабі TTF склала 9 567,67 грн за тис. куб. м., а станом на 11.01.2021 становила 10 606,88 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +10,86 %.

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 4 від 19.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 53/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 11.01.2021 по 12.01.2021 на Європейський хабах (TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 11.01.2021 на Нідерландському хабі TTF склала 10 606,88 грн за тис. куб. м., а станом на 12.01.2021 становила 11 424,42 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +7,71 %.

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 5 від 20.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 14.01.2021 № 79/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 12.01.2021 по 13.01.2021 на Європейський хабах (TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 12.01.2021 на Нідерландському хабі TTF склала 11 424,42 грн за тис. куб. м., а станом на 13.01.2021 становила 13 102,73 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +14,69 %.

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 6 від 21.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 20.01.2021 № 130/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 07.01.2021 по 08.01.2021 на Європейський хабах (TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 08.01.2021 на Нідерландському хабі TTF склала 9 367,83 грн за тис. куб. м., а станом на 08.01.2021 становила 10 269,31 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +9,62 %.

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 7 від 26.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 22.01.2021 № 151/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 19.01.2021 по 20.01.2021 на Європейський хабах (TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 19.01.2021 на Нідерландському хабі TTF склала 9 846,19 грн за тис. куб. м., а станом на 20.01.2021 становила 10 333,77 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +4,95 %.

- Підставою для укладення Додаткової угоди № 8 від 28.01.2021 стала надана Відповідачем копія цінової довідки Харківської торгово-промислової палати від 26.01.2021 № 189/21, згідно якої, за заявою замовника ТОВ «Кастум», експертом проведене дослідження ціни на природний газ та надана інформація про коливання приведеної вартості природного газу (як товару) з 20.01.2021 по 23.01.2021 на Європейський хабах (TTF) за інформацією ТБ «Українська енергетична біржа» з посиланням на інформацію з офіційного сайту, ціна природного газу станом на 20.01.2021 на Нідерландському хабі TTF склала 10 333,77 грн за тис. куб. м., а станом на 23.01.2021 становила 11 014,14 грн за тис. куб. м. Рівень коливання ціни між вказаними датами складає +6,58 %.

При цьому, в додаткових примітках до вищевказаних цінових довідок зазначено, що довідки носять фактографічно-інформаційний характер та не враховують умови договорів та контрактів.

Згідно додатковою угодою № 9 від 06.04.2021 п. 1.2. та 3.6. Договору викладено в наступній редакції: Річний плановий обсяг постачання газу 132 141,46 куб. м.

Загальна сума Договору складається із місячних сум вартості газу поставленого Споживачеві за даним Договором і складає 541 779,00 грн., в т.ч. ПДВ 90 296,67 грн.

Додатковою угодою № 10 від 09.04.2021 сторони дійшли згоди припинити дію Договору з додатковими угодами до нього в частині постачання газу з 26 березня 2021 року, а частині розрахунків до повного їх виконання Сторонами.

Отже, судом встановлено, що для обґрунтування підвищення ціни ТОВ Кастум на власний розсуд обирались періоди для порівняння середніх цін на природний газ, дослідження яких не відображало їх динаміку, а також не могло бути належним обґрунтуванням для висновків про коливання цін у бік збільшення.

Відповідач звертався до Позивача з вищевказаними листами та копіями цінових довідок Харківської торгово-промислової палати. У зазначених довідках зазначена інформація щодо коливання котирувальних цін на природний газ згідно електронних біржових торгів ТБ «Українська енергетична біржа» на європейських хабах, а саме, на Німецькому, Нідерландському, Австрійському хабах у тому числі і на місцевому ринку станом на 06.01.2021, 07.01.2021, 08.01.2021, 11.01.2021, 12.01.2021, 13.01.2021, 19.01.2021, 20.01.2021, 23.01.2021.

Проте, цінові довідки містять у більшості інформацію щодо цін, які склалися на Німецькому, Нідерландському та Австрійському хабах, у той час, як основний Договір підписаний та виконується сторонами на території України.

Також Відповідачем не надано жодного документу, який би підтверджував взаємозв`язок цін на ринку природного газу Німеччини, Нідерландів чи Австрії та на ринку України, або документів, що свідчать про закупівлю Відповідачем Товару - природного газу на вказаних хабах.

Окрім цього, надані цінові довідки, у цілому, не відображають інформації про коливання ціни на газ, що склалося на момент підписання додаткових угод № 2-8 у порівнянні ціною на дату підписання Додаткової угоди № 1 або основного Договору.

Більш того, при укладанні додаткових угод №№ 2 та № 3 відповідач послався на експертні висновки, які аналізують один і той же період та ціни, що склалися на 11.01.2021. Тобто, для укладання додаткової угоди № 3 відповідач не надав належного документального підтвердження, оскільки коливання ціни на ринку у період з 08.01.2021 по 11.01.2021 було підставою для укладання додаткової угоди № 2.

Також додаткові угоди № № 2, 3, 7, 8 укладені з інтервалом в 2 дні 16 та 18 січня 2021 року і 26 та 28 січня, а додаткові угоди № № 3, 4, 5, 6 взагалі з інтервалом в 1 день 18, 19, 20, 21 січня 2021 року. Водночас, відповідач не дав жодних документальних підтверджень про коливання ціни на ринку природного газу за період після підписання додаткової угод.

Упродовж 13 днів січня 2021 року (з 16.01.2021 по 28.01.2021) за ініціативи Відповідача укладено 8 додаткових угоди про підвищення ціни на газ з 4,64 грн (ціна ДУ № 2) до 7,41 грн (ціна ДУ № 8), тобто в цілому на 59,69 %.

Водночас, за даними сайту ТБ «Українська енергетична біржа», які є в вільному доступі (https://www.ueex.com.ua) ціна на ринку природного газу (післяплата) станом

на 16 січня 2021 (дата укладання додаткової угоди № 2) становила 7 924,65 грн та не змінювалась в період січня 2021 року. Тобто відповідачем підвищено ціну на природний газ з порушенням встановленого ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» принципу пропорційності підвищення ціни та без належного документального підтвердження факту коливання ціни на товар на ринку.

Також Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим, тобто його неможливо було передбачити та закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції (п. 134 Постанови Верховного суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19).

Натомість додаткові угоди та цінові довідки, з якими Відповідач звернувся до Позивача вищевказаним вимогам не відповідають, зокрема у них не зазначено причини неможливості виконання умов Договору постачання природного газу по запропонованій та вже підвищеній ціні на 9,26 % (згідно Додаткової угоди № 1 до Договору від 15.01.2021), через які виконання укладеного Договору стало для нього вочевидь невигідним.

Також Відповідачем не доведено, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити та закласти в ціну товару на момент подання Постачальником тендерної пропозиції).

Як вже зазначено надані цінові довідки носять виключно фактографічно- інформаційний характер та не враховують умов договорів та контрактів. Крім того, встановлено, що Додаткові угоди укладалися на підставі одних і тих же висновків протягом січня 2021 року (а в цілому підписано 4 додаткові угоди протягом січня), що в цілому не підтверджує фактичне коливання ціни газу на ринку. Водночас підвищення більш як на 10 % шляхом так званого «каскадного» укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку Продавця.

Відповідна правова позиція послідовно викладалась також у інших постановах Верховного Суду (постанові від 19.07.2022 у справі № 927/568/21; від 09.06.2022 № 927/636/21; від 31.05.2022 № 927/515/21; від 25.11.2022 № 927/563/20 та інших).

Таким чином, суд дійшов висновку, що додатковими угодами №№ 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 до Договору передбачено підвищення цін на природний газ на 80,73%, тобто з перевищенням максимального ліміту у 10%, а також за відсутності належного документального обґрунтування, що не відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону.

Згідно з ч. 1 ст. 203, ч. 1 ст. 215 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Недодержання сторонами вказаних вимог є підставою для визнання недійсним правочину. Таким чином, вбачаються підстави для визнання недійсними вищенаведених додаткових угод до договору, на підставі яких неправомірно підвищено ціни на електричну енергію.

При цьому, визнання додаткових угод недійсними в судовому порядку (а не вказівка про їх нікчемність) є належним способом захисту порушених прав держави у спірних правовідносинах з огляду на зміни, внесені до Закону України Про публічні закупівлі Законом від 19.09.2019 № 114-ІХ, що набрали чинності з 19.04.2020. Згідно з цими змінами статтю 43 Закону викладено у новій редакції, відповідно до якої неправомірне внесення змін до договору публічної закупівлі не є підставою нікчемності правочину, у той час як редакцією ст. 37 Закону (до внесення змін) така підстава була.

Правильність застосування зазначеного способу судового захисту у подібних правовідносинах підтверджено Верховним Судом під час перегляду справ аналогічної категорії (постанови від 22.06.2022 у справі № 917/1062/21, від 15.06.2022 у справі 924/674/21, від 26.10.2021 у справі № 920/692/20).

За приписами ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Правовим наслідком недійсності додаткових угод є втрата ними чинності з моменту їх укладення та повернення до редакцій договору від 29.12.2020 №09-19/222. що передували підписанню відповідних додаткових угод.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором.

Права та обов`язки постачальників і споживачів визначаються цим Законом, нормами ЦК України та ГК України, Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2496, іншими нормативно- правовими актами, а також договором постачання природного газу.

Так, ч. 2 ст. 712 ЦК України передбачено, що до договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін. Відповідно до положень ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Нормами статті 669 ЦК України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

Відповідно до ч.1 ст. 670 ЦК України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК України.

Враховуючи недійсність укладених додаткових угод №№ 2-8 до Договору вартість за одиницю поставленого товару має визначатися положеннями первісної редакції Договору, укладеного 29.12.2020.

Як підтверджується матеріалами справи, на виконання Договору від 29.12.2020 з врахуванням оспорюваних додаткових угод, Позивачем відповідно до актів приймання-передачі протягом 2021 року прийнято природний газ та здійснено ряд проплат на рахунок ТОВ «Кастум», зокрема:

- відповідно до акту здачі-прийняття № РН-0000056 від 31.01.2021 у січні 2021 року поставлено природнього газу обсягом 27,48464 т.куб.м., на загальну суму 203 661,18 грн з ПДВ, яка згідно платіжного доручення № 15 від 05.02.2021 перерахована Позивачем на рахунок Відповідача.

- відповідно до акту здачі-прийняття № РН-0000330 від 01.03.2021 у лютому 2021 року поставлено природного газу обсягом 33,61742 т.куб.м., на загальну суму 249 105,08 грн з ПДВ, яка згідно платіжного доручення № 168 від 10.03.2021 перерахована Позивачем на рахунок Відповідача.

- відповідно до акту здачі-прийняття № РН-0000465 від 01.04.2021 з 01.03.2021 по 26.03.2021 поставлено природного газу обсягом 12,01265 т.куб.м., на загальну суму 89 013,73 грн з ПДВ, яка згідно платіжного доручення № 259 від 07.04.2021 перерахована Позивачем на рахунок Відповідача.

Таким чином, відділом освіти протягом січня-квітня 2021 року Постачальнику за поставлений газ у кількості 73,11471 тис.куб.м. перераховано коштів на суму 541 779,99 грн. разом із ПДВ.

Так, з урахуванням ціни постачання природного газу, визначеної сторонами у Договору з урахуванням Додаткової угоди № 1 (4,48 грн за 1 куб. м. газу), за поставлений протягом січня-квітня 2021 року газ у кількості 73,11471, Споживач повинен був сплатити 327 553,90 грн.

Отже, розмір зайво сплачених Відділом освіти бюджетних коштів становить 214 226,09 грн з ПДВ.

Зазначена сума обрахована як різниця між сумою коштів, які фактично перераховано ТОВ Кастум за природній газ по цінам згідно оспорюваних додаткових угод № № 2-8 та вартістю газу, виходячи з ціни Договору № 09-19/222 від 29.12.2020.

Таким чином, у результаті підписання Сторонами Додаткових угод № № 2-8 до Договору постачання природного газу на користь Постачальника ТОВ Кастум у надмірному розмірі сплачено кошти у сумі 214 226,09 грн. з ПДВ, чим значно порушено інтереси держави.

Враховуючи вищезазначене, та наявність правових підстав для визнання недійсними додаткових угод №№ 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 до Договору на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів № 09-19/222 від 29.12.2020, суд дійшов висновку про стягнення з ТОВ Кастум на користь Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради 214226,09 грн. надмірно сплачених коштів за цим договором у судовому порядку.

Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частин першої, третьої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що прокурором доведено належними та допустимими доказами всі обставини, на які він посилався, як на підставу позову, в зв`язку з чим суд визнає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі з підстав, наведених вище.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує питання розподілу між сторонами судових витрат.

При зверненні до суду з позовом прокурором як доказ сплати судового збору додана платіжна інструкція від 21.03.2025 №441 в сумі 19527,51 грн.

Нормою статті 129 ГПК України встановлено, що судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України прокурору за рахунок відповідача відшкодовується 19527,51 грн судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Заступника керівника Сумської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Кастум про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 214 226 грн 09 коп. задовольнити.

2. Визнати недійсною додаткову угодою № 2 від 16.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

3. Визнати недійсною додаткову угодою № 3 від 18.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

4. Визнати недійсною додаткову угодою № 4 від 19.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

5. Визнати недійсною додаткову угодою № 5 від 20.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

6. Визнати недійсною додаткову угодою № 6 від 21.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

7. Визнати недійсною додаткову угодою № 7 від 26.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

8. Визнати недійсною додаткову угодою № 8 від 28.01.2021 до Договору № 09-19/222 на постачання природного газу від 29.12.2020, укладеного між відділом освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Кастум.

9. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Кастум ((проспект Чорновола, 63, м. Львів, 79019, ) на користь Відділу освіти, молоді та спорту Річківської сільської ради (вул. Центральна, буд.8, с. Річки, Сумський район, Сумська область, 41832, ) кошти в сумі 214 226 (двісті чотирнадцять тисяч двісті двадцять шість) грн 09 коп.

10. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Кастум ((проспект Чорновола, 63, м. Львів, 79019, ) на користь Сумської обласної прокуратури (№UA0002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, ; 40000, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 33) 19527 грн (дев`ятнадцять тисяч п`ятсот двадцять сім) грн 51 коп. судового збору.

11.Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повне рішення складене та підписане суддею 02.03.2026.

СуддяВ.М. Ковтун