ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 р. м. Житомир Справа № 906/860/25

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Сікорської Н.А.

секретар судового засідання: Малярчук Р.А.,

за участю прокурора: Тарасюк В.С. - посвідчення №058855 від 21.12.2023р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Виконувача обов`язків керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт"

про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди та повернення земельних ділянок

Процесуальні дії по справі.

Виконувач обов`язків керівника Звягельської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт" про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди землі від 17.07.2019р. та повернення земельних ділянок за кадастровими номерами :03:000:0351 та :04:000:0527.

Ухвалою суду від 08.07.2025р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 19 серпня 2025р.

12.08.2025р. від Барашівської сільської ради надійшла заява, згідно якої Барашівська сільська рада підтримує позицію Звягельської окружної прокуратури та просить задовільнити позов у повному обсязі (а.с.79, 80).

Ухвалою від 20.08.2025р. суд відклав підготовче судове засідання на 09.09.2025р.

09.09.2025р. від Барашівської сільської ради надійшли додаткові пояснення у справі (а.с. 90, 91).

Ухвалою від 09.09.2025р. суд оголосив перерву в судовому засіданні до 30.09.2025р.

Ухвалою від 30.09.2025р. суд відклав підготовче судове засідання на 11.11.2025р.

10.11.2025р. до суду надійшло клопотання Барашівської сільської ради про долучення доказів щодо проведення звірки суми заборгованості та періоду заборгованості орендної плати по ТОВ "Моноліт" станом на 01.09.2025р. (а.с. 120-124).

Ухвалою від 11.11.2025р. суд закрив підготовче провадження та призначив справу №906/860/25 до судового розгляду по суті на 11.12.2025р.

10.12.2025р. від ТОВ "Моноліт" надійшла заява про вступ у справу представника - адвоката Ткачова В.О. (а.с. 127) та клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату ( а.с. 130).

Ухвалою від 11.12.2025р. суд відклав розгляд справи по суті на 13.01.2026р. (ухвала про виправлення описки від 15.12.2025р.).

12.01.2026р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 141-143), який суд протокольною ухвалою від 03.02.2026р. залишив без розгляду.

Судове засідання призначене на 13.01.2026р. не відбулось, у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у Житомирській області з 10 год. 06 хв. до 12 год. 07 хв.

Ухвалою від 16.01.2026р. суд призначив справу до розгляду по суті на 03.02.2026р.

02.02.2026р. від Звягельської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив (а.с. 151-154), яку суд протокольною ухвалою від 03.02.2026р. залишив без розгляду.

03.02.2026р. від відповідача надійшло клопотання з проектом затвердження мирової угоди (а.с.159-161).

В судовому засіданні 03.02.2026р. суд постановив залишити без розгляду клопотання про затвердження мирової угоди. Представник відповідача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи для підготовки до виступу у судових дебатах. Суд оголосив перерву до 17.02.2026р.

17.02.2026р. від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із відсутністю технічної можливості бути присутнім на ньому в режимі відеоконференції через відсутність електроенергії (а.с. 165).

Суд розглянувши клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 216 ГПК України, суд відкладає розгляд справи у випадках встановлених частиною другою статті 202 цього кодексу.

Відповідно до приписів ч.1-2 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (ст. 2 ГПК України).

Одночасно, застосовуючи відповідно до ст. 3 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Разом з тим, суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника. При цьому суд виходить з того, що відповідач не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами.

В разі неможливості забезпечити явку іншого представника в судове засідання, представництво інтересів відповідача, міг здійснювати безпосередньо керівник останнього у відповідності до ч.3 ст.56 ГПК України.

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом відповідно до ч.2 ст.42 ГПК України.

Відповідно до ч.1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Оскільки відповідач тричі звертався з клопотаннями про відкладення розгляду справи по суті, два з яких були задоволені судом, що свідчить про надання відповідачу достатнього часу для реалізації свого права на участь у процесі, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача.

В судовому засіданні 17.02.2026р. судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що 17.07.2019р. між Житомирською обласною державною адміністрацією та ТОВ «Моноліт» укладено договір оренди земельних ділянок з кадастровими номерами :03:000:0351 площею 3,9025 га та :04:000:0527 площею 1,5005 га строком на 7 років. У зв`язку з адміністративно-територіальною реформою зазначені земельні ділянки на даний час знаходяться на території Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області.

За умовами договору орендна плата підлягає щомісячній сплаті у визначеному відсотковому розмірі від нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Несплата орендної плати протягом двох місяців підряд є підставою для розірвання договору.

Прокурор вказує, що ТОВ «Моноліт» систематично не виконує обов`язок зі сплати орендної плати. За інформацією Барашівської сільської ради від 16.05.2025р. №184, заборгованість за період з травня 2022 року по квітень 2025 року становить 1266958,08 грн., при цьому орендна плата фактично не сплачувалась, окрім часткової оплати у липні 2024 року.

З огляду на викладене прокурор вважає наявними підстави для розірвання договору оренди та повернення земельних ділянок територіальній громаді.

Відповідач в порушення встановленого процесуального строку, письмового відзиву на позовну заяву не подав.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 ГПК України).

Разом з тим, в ході судового розгляду представник відповідача у судових засіданнях послідовно зазначав, що відповідач не визнає позовні вимоги, посилаючись на те, що заборгованість з орендної плати виникла внаслідок обставин непереборної сили, пов`язаних із запровадженням воєнного стану та зупиненням господарської діяльності у зв`язку з військовою агресією РФ, що, на думку відповідача, виключає його вину у порушенні зобов`язань.

Представник відповідача зазначав про наявність у товариства чинного спеціального дозволу на користування надрами до 17.07.2027 року та наголошував, що розірвання договору оренди земельних ділянок унеможливить реалізацію права користування надрами.

Також відповідач вказував на відсутність направлених орендодавцем письмових вимог щодо усунення порушень та вважав застосування такого крайнього заходу, як розірвання договору, передчасним і таким, що не відповідає принципам добросовісності та співмірності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

17.07.2019р. між Житомирською обласною державною адміністрацією (орендодавець) та ТОВ «Моноліт» (орендар, відповідач) було укладено договір оренди землі (а.с. 17-22).

Згідно п.1 договору орендодавець надає, а орендар приймає у строкове платне користування земельнi дiлянки для розміщення та експлуатації основних, підсобних i допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, за адресою: Житомирська область, Ємільчинський район, на території Зеленицької сільської ради (за межами населених пунктiв), кадастрові номери земельних ділянок:

- :03:000:0351 (дiлянка №1),

- :04:000:0527 (ділянка №2).

Відповідно до розпорядження Кабінет Міністрів України № 711-р від 12.06.2020 «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Житомирської області» утворена Барашівська територіальна громада шляхом об`єднання Барашівської, Березівської, Бобрицької, Будо-Бобрицької, Ганнопільської, Зеленицької, Недільщенської, Рясненської, Симаківської, Усолусівської, Яблунецької сільських рад.

Постановою Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-IX на території Житомирської області утворено Новоград-Волинський район (з адміністративним центром у місті Новоград-Волинський) у складі територій Баранівської міської, Барашівської сільської, Брониківської сільської, Городницької селищної, Довбиської селищної, Дубрівської сільської, Смільчинської селищної, Новоград-Волинської міської, Піщівської сільської, Стриївської сільської, Чижівської сільської, Ярунської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

У свою чергу, постановами Кабінету Міністрів України № 2779-IX та № 2780-IX від 16.11.2022 м. Новоград-Волинський перейменовано на м. Звягель, а Новоград-Волинський район - на Звягельський.

Таким чином, земельні ділянки з кадастровими номерами :03:000:0351 площею 3,9025 га та :04:000:0527 площею 1,5005 га знаходяться на території Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області.

Виходячи з положень п. 24 Перехідних положень Земельного кодексу України земельні ділянки з кадастровими номерами :03:000:0351 площею 3,9025 га та :04:000:0527 площею 1,5005 га з 27.01.2021 р. належать до земель комунальної власності Барашівської сільської ради.

Перехід земельних ділянок із державної власності у комунальну власність згідно з вимогами не є підставою для припинення права оренди та інших речових прав, похідних від права власності, на такі земельні ділянки. та не вимагає внесення змін до договору оренди.

Пунктом 2 договору оренди землі від 17.07.2019 р. сторони договору погодили, що в оренду передаються земельнi дiлянки: площею 3,9025 га - дiлянка № 1 ; площею 1,5005 га - дiлянка № 2.

Згідно пункту 3 договору на земельних ділянках відсутні об`єкти нерухомого майна.

Відповідно до п.4 договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки №1 становить 2378368,91 грн., земельної ділянки № 2 - 952579,15 грн. та затверджена рішенням тридцять першої сесії VII скликання Зеленицької сільської ради Ємільчинського району Житомирської області вiд 29 березня 2019 року.

Договір укладено строком на 7 років (п. 7 договору).

Умовами п. 8 договору визначено, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі:

- за земельну ділянку з кадастровим номером :03:000:0351 площею 3,9025 га у розмірі 6 % вiд нормативної грошової оцінки, що становить 142702,13 грн. за перший рік оренди, а в подальшому 10 %, що складає 237836,89 грн.;

- за земельну ділянку з кадастровим номером :04:000:0527 площею 1,5005 га у розмірі 6 % від нормативної грошової оцінки, що становить 57154,75 грн. за перший рiк оренди, а в подальшому 10 %, що складає 95257,92 грн.

Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексації. Орендна плата сплачується рівними частинами орендарем земельних дiлянок за податковий перiод, який дорівнює календарному місяцю, щомісячно протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем (звітного) податкового місяця (п. п. 9, 10 Договору).

Несплата орендарем орендної плати за земельнi дiлянки, на яких відсутні об`єкти нерухомого майна, протягом двох місяців підряд вважається систематичною i є підставою для нарахування пені та дострокового припинення права користування земельними дiлянками шляхом розірвання договору оренди на вимогу орендодавця (п. 12.1 договору).

Пунктом 25 договору передбачено право орендодавця вимагати вiд орендаря своєчасного внесення орендної плати, що кореспондується з відповiдним обов`язком орендаря, встановленим п. 28 договору.

Дiя договору припиняється шляхом його розірвання, у тому числі, за рішенням суду на вимогу однієї з сторін внаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором (п. 33 договору).

За невиконання або неналежне виконання договору сторони несуть відповідальнiсть відповiдно до закону та цього договору (п.35 договору).

Цей договiр набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації (п.37 договору).

19.07.2019р. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено записи про інше речове право - право оренди ТОВ «Моноліт» на земельнi дiлянки з кадастровими номерами :03:000:0351 площею 3,9025 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 217) та :04:000:0527 площею 1,5005 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 217) (а.с. 37-40).

Згідно з листом Барашівської сільської ради №184 від 16.05.2025р., станом на 16.05.2025р., ТОВ «Моноліт» має заборгованість з внесення орендної плати за вказані земельнi дiлянки за перiод з травня 2022 року по квiтень 2025 року включно у сумі 1266958,08 грн. (а.с. 24-28).

Прокурор просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Моноліт» на користь Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області заборгованість з орендної плати у сумі 1266958,08 грн.; розірвати договір оренди та зобов`язати відповідача повернути Барашівській сільській раді земельні ділянки.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абз.1, 2 ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз.1 - 3 ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Верховний Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом із тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (постанови Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, від 18.08.2020 у справі №914/1844/18, від 08.12.2020 у справі №908/1664/19).

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді зазначеного органу на зверне розділу.

Відповідно до положень ст. 80 ЗК України, суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України Про місцеве самоврядування, сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Звягельська окружна прокуратура листом від 19.06.2025р. №54-84-2668вих-25, в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", повідомила Барашівську сільську раду про безоплатне використання ТОВ «Моноліт» земельних ділянок на території громади та встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави у справі про розірвання договору оренди через систематичну несплату орендної плати, повернення земельної ділянки і стягнення заборгованості (а.с. 57-63).

У відповідь на повідомлення Барашівська сільська рада листом №63 від 26.06.2025р. вказала, що не заперечує щодо представництва інтересів держави в особі Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області (а.с. 64).

Враховуючи, що Барашівська сільська рада, яка є представником територіальної громади - власника спірної земельної ділянки, до бюджету якої надходять кошти за її використання, і є стороною правочину, як орендодавець, будучи обізнаною про порушення умов договору землекористувачем, не вжила належних заходів щодо їх усунення, суд дійшов висновку, що керівник Коростенської окружної прокуратури дотримав вимоги ст.23 Закону України Про прокуратуру та правомірно звернувся з даним позовом до суду.

За змістом пункту 1 частини другої статті 11 Цивільного кодексу України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, ЦК України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі, який, за змістом статті 13 цього Закону є договором, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Частина 1 ст. 93 ЗК України встановлює, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЗК України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка.

Статтею 15 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату, є однією із істотних умов договору.

Згідно з ч. 1 ст. 21 Закону України "Про оренду землі", орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (пп.14.1.147 п.14.1 ст.14 ПК України).

Обов`язок орендаря земельної ділянки своєчасно та у повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку встановлений також ст. 25 Закону України "Про оренду землі".

Отже, за наведеними нормами та умовами договору, сплата орендної плати у встановлений строк є обов`язком відповідача, а тому, починаючи з дати державної реєстрації договору оренди землі, він зобов`язаний був сплачувати орендну плату.

За змістом п. 1 та п. 7 ст. 288 ПК України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, а строк сплати застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу.

Відповідно до ст. 289 ПК України, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року.

Як вбачається з розрахунку заборгованості по сплаті орендної плати загальна сума заборгованості за період з травня 2022 по квітень 2025 року року складає 1266958,08 грн.

Зазначених обставин не спростовано відповідачем, не надано власного контррозрахунку щодо оплати орендної плати та відомостей про відповідні оплати за спірний період.

Оскільки тягар доказування виконання зобов`язання в частині сплати орендної плати за договором оренди землі від 17.07.2019р. покладено на відповідача, і останній не надав суду доказів погашення боргу, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог про стягнення з відповідача 1266958,08 грн. заборгованості з орендної плати.

Щодо позовних вимог про розірвання договору оренди землі від 17.07.2019р. суд зазначає наступне.

Згідно зі ст.651 Цивільного кодексу України, розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

За ч.1 ст.32 Закону України "Про оренду землі" на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до абз.7 ч.2 ст.25 Закону України "Про оренду землі", орендар земельної ділянки зобов`язаний, зокрема, своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку.

За п."д" ч.1 ст.141 Земельного Кодексу України, підставою припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати.

Суд встановив, що відповідач систематично порушує взяті на себе за договором оренди землі від 17.07.2019р. зобов`язання щодо внесення орендної плати за землю.

Порушення відповідачем умов договору оренди землі від 17.07.2019р. у вигляді систематичного невнесення орендної плати є істотним, оскільки позбавляє позивача того, на що він розраховував при укладенні договору, зокрема, надходження коштів з орендної плати до бюджету Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області.

Отже, істотне порушення такої умови договору оренди землі, як своєчасна та у повному обсязі сплата орендної плати за землю, є достатньою правовою підставою для дострокового розірвання вказаного договору в судовому порядку.

Зважаючи на викладені вище норми чинного законодавства та систематичні порушення відповідачем, взятих на себе за цим договором зобов`язань щодо своєчасного та у розмірі, визначеному договором, внесення орендної плати за землю, суд вважає, що позовні вимоги в частині розірвання договору оренди землі від 17.07.2019р. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Моноліт» повернути Барашівській сільській раді Звягельського району Житомирської області земельні ділянки із кадастровими номерами :03:000:0351 площею 3,9025 га, :04:000:0527 площею 1,5005 га, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про оренду землі", у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця.

Тобто вимога про повернення земельної ділянки є похідною від вимоги про розірвання договору оренди землі.

Так, правовим наслідком розірвання договору оренди землі є обов`язок орендаря повернути земельну ділянку.

Отже, з урахуванням наведеного вище, з метою забезпечення відновлення прав та законних інтересів позивача як розпорядника земельних ділянок, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача повернути Барашівській сільській раді земельні ділянки із кадастровими номерами :03:000:0351 площею 3,9025 га, :04:000:0527 площею 1,5005 га підлягають задоволенню.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, заявленими відповідно до вимог чинного законодавства та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати за результатами розгляду справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позовні вимоги задоволено в повному обсязі, судовий збір в сумі 25060,37 грн., сплачений Житомирською обласною прокуратурою при зверненні до суду з позовом, покладається на відповідача.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Моноліт» (61166, м. Харків, пр-т Науки, 40, кв. 409, )

на користь Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області (11255, Житомирська область, Звягельський район, с. Бараші, вул. Героїв Майдану, 10, код ЄДРПОУ 04347,08 грн. - заборгованість з орендної плати.

3. Розірвати договір оренди землі від 17.07.2021, укладений між Житомирською обласною державною адміністрацією та Товариством з обмеженою відповідальністю «Моноліт».

4. Товариству з обмеженою відповідальністю «Моноліт» (61166, м. Харків, пр-т Науки, 40, кв. 409, ) повернути Барашівській сільській раді Звягельського району Житомирської області (11255, Житомирська область, Звягельський район, с. Бараші вул. Героїв Майдану, 10, ) земельні ділянки із кадастровими номерами: :03:000:0351, площею 3,9025 га та :04:000:0527, площею 1,5005 га, що розташовані на території Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Моноліт» (61166, пр-т Науки, 40, кв. 409, м. Харків, )

на користь Житомирської обласної прокуратури (10008, Житомирська обл., м. Житомир, вул. Святослава Ріхтера, буд. 11, ) 25060,37 грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 24.02.26

Суддя Сікорська Н.А.

1 - до справи