ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"16" березня 2026 р. Справа № 911/648/26

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., перевіривши матеріали позовної заяви керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі:

1. Миронівської міської ради;

2. Північного офісу Держаудитслужби;

3. Міністерства розвитку громад та територій України

до: 1. Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Обухівського району Київської області;

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові теплотехнології»

про визнання недійсним договору та застосування наслідків недійсності правочину,

встановив:

Керівник Київської обласної прокуратури (далі прокурор) в інтересах держави в особі Миронівської міської ради, Північного офісу Держаудитслужби та Міністерства розвитку громад та територій України звернувся до Господарського суду Київської області із позовною заявою від 02.03.2026 № 24-317вих26 до Гуманітарного відділу виконавчого комітету Миронівської міської ради Обухівського району Київської області (далі Гуманітарний відділ) і Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові теплотехнології» (далі ТОВ ), в якій просить суд:

- визнати недійсним з моменту укладення договір про закупівлю робіт (договір підряду) від 18.08.2025 № 434-KV05A_15_W, укладений між Гуманітарним відділом і ТОВ «Нові теплотехнології»;

- застосувати наслідки недійсності правочину за договором про закупівлю робіт (договором підряду) від 18.08.2025 № 434-KV05A_15_ W, укладеного між Гуманітарним відділом і ТОВ «Нові теплотехнології».

Обгрунтовуючи позовні вимоги, прокурор посилається на те, що внаслідок наявності обставин, передбачених пунктом 4 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» (притягнення ТОВ «Нові теплотехнології» до відповідальності за вчинення порушень, зазначених у пункті 4 частини другої статті 6, пункті 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції»), Гуманітарний відділ, в силу вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону У країни «Про публічні закупівлі», був зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію ТОВ «Нові теплотехнології» щодо участі цього суб`єкта господарювання у закупівлі.

На думку прокурора, визнаючи ТОВ «Нові теплотехнології» переможцем торгів та приймаючи рішення про укладення з указаним товариством договору за наслідками процедури відкритих торгів, Гуманітарний відділ як замовник діяв незаконно, а тому договір про закупівлю робіт від 18.08.2025, укладений всупереч вимог статті 5, пункту 4 частини першої статті 17, пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», підлягає визнанню недійсним в силу вимог статей 203, 215 Цивільного кодексу України.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі за позовом прокурора, поданим в інтересах держави в особі Миронівської міської ради, Північного офісу Держаудитслужби та Міністерства розвитку громад та територій України, суд зазначає таке.

Згідно з вимогами частини п`ятої статті 162 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру», за приписами якої представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Системне тлумачення положень статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19 та від 23.07.2020 у справі № 925/383/18).

Отже, звертаючись до суду з позовом, прокурор має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

До того ж у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

- звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Як зазначено у позовній заяві, одним із уповноважених суб`єктів владних повноважень щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах під час здійснення публічних закупівель є Миронівська міська рада, яка здійснює права суб`єкта комунальної власності від імені та в інтересах відповідної територіальної громади, а також є головним розпорядником коштів місцевого бюджету.

Прокурор стверджує, що листом від 23.02.2026 № 24-2367вих-26 обласна прокуратура повідомила Миронівську міську раду про наявні порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та вжиття з боку міської ради заходів представницького характеру, втім відповідь не отримано. З огляду на це прокурор вважає, що міська рада не здійснює повноважень щодо звернення до суду на захист інтересів територіальної громади для забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування, що зумовлює підстави для представництва прокурором в суді законних інтересів держави в особі Миронівської міської ради.

Суд зазначає, що у матеріалах позовної заяви відсутній вказаний лист від 23.02.2026 № 24-2367вих-26 із доказами його надіслання та або вручення Миронівській міській раді, з огляду на що суд позбавлений можливості перевірити доводи прокурора про невжиття компетентним органом заходів щодо захисту інтересів держави.

В обґрунтування підстав звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби прокурор зазначає, що останній наділений повноваженнями щодо здійснення заходів державного фінансового контролю з метою ефективного, законного, результативного використання державних фінансових ресурсів, у тому числі й у сфері здійснення публічних закупівель.

Прокурор стверджує, що листом від 19.02.2026 № 24-2197вих-26 Київська обласна прокуратура повідомила Північний офіс Держаудитслужби про факт порушення вимог законодавства про публічні закупівлі і законодавства про економічну конкуренцію з боку відповідачів, однак жодних заходів щодо пред`явлення позову не вжито, що, на думку прокурора, свідчить про свідоме нездійснення органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, своїх повноважень та змушує прокурора самостійно звернутися з позовом до суду в інтересах держави відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Також прокурор зазначає, що листами Київської обласної прокуратури повідомлено Миронівську міську раду, Міністерство розвитку громад та територій України і Північний офіс Держаудитслужби про вжиття заходів представницького характеру в порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру» шляхом скерування до суду позову про визнання недійсним договору про закупівлю робіт від 26.02.2026 та застосування наслідків недійсності правочину.

До позовної заяви керівника Київської обласної прокуратури долучено лист від 19.02.2026 № 24-2197вих-26, адресований Північному офісу Держаудитслужби, проте прокурор не зазначив якими саме доказами підтверджується направлення та/або вручення цього листа Північному офісу Держаудитслужби та не долучив відповідних доказів до позовної заяви.

Натомість, як свідчить опис вкладення у цінний лист від 03.03.2026 про надіслання Північному офісу Держаудитслужби позовної заяви з додатками, зазначений лист надісланий одночасно з позовом.

Також суд зауважує, що долучені до позовної заяви листи-повідомлення Київської обласної прокуратури від 02.03.2026 № 24-318вих26 і № 24319вих26 (в порядку частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), адресовані Миронівській міській раді та Північному офісу Держаудитслужби, також надіслані разом із позовною заявою.

Таким чином, в порушення положень статті 164 ГПК України та абзацу третього частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор не надав до суду доказів на підтвердження попереднього, до звернення до суду, повідомлення відповідних суб`єктів владних повноважень про намір здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі органів, уповноважених державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, згідно із частиною четвертою статті 53 ГПК України, має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу, про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті (висновок, викладений у пункті 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

За приписами пункту 8 частини третьої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Згідно із частиною другою статті 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У пункті 13 переліку додатків до позовної заяви зазначено, зокрема копію Протоколу про визначення переможця від 04.08.2025, яка у матеріалах позовної заяви фактично відсутня.

Також, відповідно до пункту 1 частини першої статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Приписами частини першої статті 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Як свідчить зміст долучених до позовної заяви описів вкладення, прокурор не надіслав на адресу сторін копії листа Миронівської міської ради від 29.01.2026 № 02-34/469 та копії листа Міністерства розвитку громад та територій України № 5045/31/10-26 від 01.03.2026, які долучені до позовної заяви.

За приписами статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Способами усунення недоліків позовної заяви є:

- подання до суду копії листа від 23.02.2026 № 24-2367вих-26, адресованого Миронівській міській раді, посилання на який викладено в позовній заяві;

- зазначення доказів, якими підтверджується попереднє (до звернення до суду) надіслання (вручення) Миронівській міській раді листа від 23.02.2026 № 24-2367вих-26. За наявності відповідних доказів надання їх суду в належним чином засвідчених копіях;

- зазначення доказів, якими підтверджується попереднє (до звернення до суду) надіслання (вручення) Північному офісу Держаудитслужби листа від 19.02.2026 № 24-2197вих-26. За наявності відповідних доказів надання їх суду в належним чином засвідчених копіях;

- подання до суду копії Протоколу про визначення переможця від 04.08.2025, який зазначено у пункті 13 переліку додатків до позовної заяви;

- подання до суду доказів відправлення (опис вкладення у цінний лист та фіскальний чек про надання послуг поштового зв`язку) на адресу сторін копії листа Миронівської міської ради від 29.01.2026 № 02-34/469 та копії листа Міністерства розвитку громад та територій України № 5045/31/10-26 від 01.03.2026, які долучені до позовної заяви.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити без руху позовну заяву керівника Київської обласної прокуратури від 02.03.2026 № 24-317вих26.

2. Встановити керівнику Київської обласної прокуратури строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Щоткін