УХВАЛА

м. Київ

18.02.2026Справа № 910/7492/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участі секретаря судового засідання Рябокінь Є.О., розглянувши у судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" (03057, м. Київ, вул. Гетьмана Вадима, буд. 1, приміщення 1028/3, ідентифікаційний код 42014911)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" (03058, м. Київ, вул. Ніжинська, буд. 10, ідентифікаційний код 37415711)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

про звернення стягнення на предмет іпотеки

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явились

від відповідача: Цирулевський Р.О.

від третьої особи: Цирулевський Р.О.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" (далі - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" (далі - відповідач) про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20.12.2007 було укладено Договір про надання невідновлювальної кредитної лінії № 10-29/4870 (далі - договір кредиту) між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" та громадянином України - ОСОБА_1 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 на підставі ст. 174 Господарського процесуального кодексу України позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" було залишено без руху.

25.06.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, відповідно до якої позивачем усунуто недоліки, зазначені в ухвалі Господарського суду міста Києва від 18.06.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 06.08.2025, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , на виконання вимог частини 7 статті 42 ГПК України, суд повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" про обов`язок, встановлений частиною 6 статті 6 ГПК України, зареєструвати свій електронний кабінет через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, що забезпечує обмін документами.

06.08.2025 через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС подано клопотання про відкладення судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 відкладено підготовче засідання на 03.09.2025.

У підготовчому судовому засіданні 03.09.2025 судом проголошена протокольна ухвала про задоволення клопотання представника відповідача та третьої особи та відкладено підготовче засідання на 24.09.2025.

15.09.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" відповідачем подано відзив на позовну заяву.

15.09.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" третьою особою подано пояснення щодо позову.

22.09.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" та ОСОБА_1 надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за участі представника відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2025 заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" та ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено.

23.09.2025 (сформовано 24.09.2025) через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" відповідач подав заяву про залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 11 ст. 176 ГПК України та долучено до матеріалів справи звіти про оцінку майна.

У підготовчому судовому засіданні 24.09.2025 судом проголошена протокольна ухвала про відкладення підготовчого засідання на 15.10.2025 та надано представнику позивача час для ознайомлення з матеріалами справи.

У судовому засіданні 15.10.2025 судом розглянуто заява відповідача про залишення позовної заяви без руху, заслухано доводи представників сторін та постановлено ухвалу про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" без руху.

16.10.2025 (сформовано 17.10.2025) через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" позивачем подано заяву про усунення недоліків, визначених ухвалою суду від 15.10.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.10.2025 продовжено розгляд справи № 910/7492/25, підготовче засідання призначено на 12.11.2025.

12.11.2025 суд на місці ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті на 10.12.2025.

09.12.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від представника відповідача та третьої особи, надійшли заяви про відмову у задоволенні позовної заяви у зв`язку з пропуском строків позовної давності.

У судовому засіданні 10.12.2025 суд задовольнив усне клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю ознайомлення з поданими клопотаннями та відклав розгляд справи 14.01.2026.

14.01.2026 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 відкладено розгляд по суті на 28.01.2026.

28.01.2026 до відділу діловодства суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" подано клопотання про відкладення розгляду справи задля повного ознайомлення уповноваженим адвокатом Мосюк М.М. з матеріалами справи, а також задля отримання ухвали Солом`янського районного суду м. Києва про відкриття або відмову у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 про визнання недійсним договору факторингу та застосування наслідків недійсності.

У підготовчому засіданні 28.01.2026 суд на місці ухвалив задовольнити клопотання позивача та відкласти розгляд справи по суті на 18.02.2026.

18.02.2026 (сформовано 24.09.2025) через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" подано клопотання про зупинення провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України до набрання законної сили судовим рішенням у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "ФК "Арагон" та АТ "СЕНС БАНК" про визнання недійсним договору факторингу та застосування наслідків недійсності, який перебуває на розгляді у Солом`янському районному судді Київської області.

Цього ж дня, Товариством з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" подано заяву, у якій відповідач заперечує проти задоволення клопотання поро зупинення провадження у справі, оскільки у даній справі суд не позбавлений можливості самостійно оцінити всі обставини справи, а отже в даному випадку відсутня об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої.

У судове засідання 18.02.2026 прибув представник відповідача та третьої особи, представник позивача не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

У судовому засіданні 18.02.2026 судом досліджено матеріали клопотання позивача про зупинення провадження, заслухано думку представника відповідача та третьої особи та проголошено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні такого клопотання з оглядку на таке.

Так, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати чим обумовлюється неможливість розгляду даної справи.

Виходячи зі змісту вказаної норми, для вирішення питання про зупинення провадження у справі, господарський суд у кожному випадку повинен з`ясувати, як справа, що розглядається даним судом, є пов`язаною із справою, що розглядається іншим судом, а також чим обумовлюється неможливість розгляду даної справи.

В обґрунтування щодо необхідності зупинення провадження справи позивач зазначає, що ОСОБА_1 подав до Солом`янського районного суду міста Києва позов до ТОВ "ФК "Арагон" та АТ "СЕНС БАНК", предметом якого є визнання недійсним договору факторингу укладеного 22.11.2019 року між Акціонерним товариством "АЛЬФА-БАНК" та Товариством обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "АРАГОН" щодо передачі права вимоги за договором кредиту No 10-29/4870 від 20.12.2007 року, визнання недійсним договір передачі прав за Іпотечними договором No02-10/4173, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О.В., 20.12.2007 року та зареєстрованим в реєстрі за No 8633, який було посвідчено 22.11.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Верповською О.В., за реєстровим номером No 4412, скасування рішення приватного нотаріуса Верповської Олени Володимирівни Київського міського нотаріального округу, м. Київ, індексний номер рішення: 49820913 від 22.11.2019 року та 49821073 від 22.11.2019 року.

Як зазначено вище, підставою для зупинення провадження у справі на підставі ч. 5 ст. 227 ГПК України є не лише пов`язаність справ, а і об`єктивна неможливість розгляду даної справи до вирішення справи іншим судом яка полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені господарським судом самостійно у даній справі через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок: непідвідомчості; обмеженості предметом позову; неможливості розгляду тотожної справи; певної черговості розгляду вимог.

Сама по собі взаємопов`язаність справ ще не свідчить про неможливість розгляду даної справи до прийняття рішення у іншій справі, оскільки незалежно від результату розгляду справи за позовом ОСОБА_1 господарський суд має достатньо правових підстав для розгляду та вирішення по суті справи № 910/7492/25.

Окрім того, у матеріалах справи відсутні докази передання до Солом`янського районного суду міста Києва справи, до якої позивач просить зупинити провадження у даній справі.

За таких обставин суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі № 910/7492/25.

Поряд з цим, судом встановлено наявність підстав, визначених п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, для залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин 1-4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з приписами ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

У пункті 2 частини першої статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Згідно з приписами п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, учасник справи має право: 1) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); 2) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

З наведених норм процесуального права випливає те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано. Така позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.04.2025 у справі №907/480/21.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання, є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Тобто, правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19, від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 та від 17 березня 2023 року у справі № 910/17906/21.

Ці висновки Верховного Суду хоча і стосуються застосування, зокрема пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України в редакції чинній до 21 липня 2023 року, однак, є актуальними і щодо застосування цієї норми процесуального права в редакції Закону України № 3200-ІХ від 29 червня 2023 року, чинній з 21 липня 2023 року, у випадку, якщо позивач не з`явився в підготовче засідання.

Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення (постанова КГС ВС від 18.11.2022 року у справі № 905/458/21).

Представник позивача у судове засідання 18.02.2026 не прибув, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України для залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон".

Суд зазначає, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.10.2020 року в справі № 910/8816/19, Верховний Суд у постанові від 21.12.2020 року в справі № 910/18360/19).

Зважаючи на вказане, оскільки позивач був належним чином повідомлений про час та місце судового засідання, не з`явився у судове засідання 18.02.2026 та не повідомив причини неявки, не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду. Вказане не перешкоджає позивачу повторно звернутися до суду з аналогічним позовом.

Керуючись статтями 2, 14, 202, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили 18.02.2026 та може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч.1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складно 24.02.2026.

Суддя Л.Г. Пукшин