ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

03 березня 2026 р. м. Рівне Справа № 918/250/26

Господарський суд Рівненської області у складі судді А.Качура,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 )

про: відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

02 березня 2026 року ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Рівненської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Розглянувши матеріали заяви на предмет їх відповідності нормам Кодексу України з процедур банкрутства та Господарського процесуального кодексу України, господарський суд дійшов висновку про залишення заяви без руху, з огляду на наступне.

Згідно з положеннями статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

За правилами статті 116 КУзПБ, у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначаються зокрема обставин, що стали підставою для звернення до суду.

Водночас як на підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявник вказав, що має заборгованість в розмірі 158 453,70 грн відсотків річних та 2 422,40 судового збору перед ТОВ "Кредитні ініціативи" та 219 140,89 грн за виконавчим провадженням.

Згідно частини 2 статті 115 КУзПБ, боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; наявні ознаки загрози неплатоспроможності.

Відповідно до статті 119 КУзПБ, у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

А тому, суд вважає що заявником не розкрито обставин, що стали підставою для звернення до суду, зокрема заявником не вказано які обставини в розумінні частини 2 статті 115 КУзПБ свідчать про наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Вказані недоліки можуть слугувати перепоною для встановлення у підготовчому засіданні наявності обставин, з якими закон пов`язує можливість відкриття провадження у справі, оскільки обґрунтування поданої заяви перебуває в площині диспозитивності господарського судочинства, так як в розумінні статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Проте вказані недоліки можуть бути усунені заявником шляхом надання додаткових пояснень.

У поданій заяві заявник також просить суд звільнити її від сплати судового збору та відстрочити (звільнити) її від обов`язку попереднього авансування винагороди арбітражного керуючого (керуючого реструктуризацією), а саме просить відстрочити обов`язок авансування винагороди з огляду на її майновий стан, а питання оплати послуг керуючого вирішити в межах процедури з урахуванням реальних фінансових можливостей боржника.

Щодо вказаних обставин суд зазначає, що Кодексом України з процедур банкрутства не передбачено надання суду доказів сплати судового збору за подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Також, Закон України "Про судовий збір", який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору не містить ставки, для сплати судового збору за подання фізичною особою заяви до господарського суду про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Таким чином, з огляду на особливий характер неплатоспроможності фізичних осіб, законодавцем звільнено фізичних осіб від сплати судового збору за подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а відтак суд відмовляє заявнику у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Також, суд звертає увагу заявника, що авансування винагороди арбітражного керуючого не є судовим збором.

Арбітражний керуючий це фізична особа, яка отримала відповідне свідоцтво та інформація про яку внесена до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України.

Арбітражним керуючим може бути громадянин України, який має вищу юридичну або економічну освіту другого (магістерського) рівня, загальний стаж роботи за фахом не менше трьох років або не менше одного року після отримання відповідної вищої освіти на керівних посадах, пройшов навчання та стажування протягом шести місяців у порядку, встановленому державним органом з питань банкрутства, володіє державною мовою та склав кваліфікаційний іспит.

Арбітражний керуючий користується усіма правами розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, ліквідатора відповідно до законодавства, у тому числі має право отримувати винагороду в розмірі та порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 28 КУзПБ, кандидатура арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією визначається судом шляхом автоматизованого відбору із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з числа арбітражних керуючих, внесених до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України, за принципом випадкового вибору.

Згідно з приписами пункту 2-1 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи призначення арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Заява ініціюючого кредитора або боржника - фізичної особи про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім відомостей, передбачених частиною першою статті 34, частиною другою статті 116 цього Кодексу, повинна містити пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією.

Ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим частиною третьою статті 28 цього Кодексу.

Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), призначає арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, розпорядником майна або керуючим реструктуризацією.

Водночас згідно пункту 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Таким чином, законодавцем визначено, що кандидатура арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією визначається судом шляхом автоматизованого відбору із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з числа арбітражних керуючих, внесених до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України, за принципом випадкового вибору, або альтернативними варіантами (згідно пунктів 1-6, 2-1 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ).

Відповідно до приписів статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Згідно з положеннями статті 7 Закону України "Про державний бюджет на 2026 рік" установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3328 гривень.

Таким чином, розмір авансованої винагороди арбітражному керуючому становить 49 920,00 грн (3328*5*3).

Проте заявником не надано суду ані доказів авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень, ані угоди між боржником та арбітражним керуючим щодо оплати послуг та відшкодування витрат арбітражного керуючого.

Згідно частини 3 статті 116 КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються зокрема докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

При цьому КУзПБ не містить положень, які надавали б право суду ігнорувати законодавчу вимогу про наявність у заявника обов`язку надання доказів оплати послуг арбітражного керуючого, а процесуальним законом не передбачено можливість відстрочення обов`язку заявника щодо оплати винагороди арбітражного керуючого.

У своїй постанові від 24 вересня 2020 року у справі №910/2629/20 Верховний Суд погодився із висновком апеляційного господарського суду про те, що обов`язок боржника авансувати вищенаведену винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду встановлений Кодексом України з процедур банкрутства і подання доказів авансування є обов`язковою умовою, встановленою статтею 116 зазначеного Кодексу. При цьому, ані даний Кодекс, ані інші діючі норми законодавства, не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають і умов, за яких суд може відстрочити, розстрочити чи звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому.

У своїй постанові від 23 листопада 2020 року у справі №922/1734/20 Верховний Суд вказав, що виходячи з юридичної природи винагороди арбітражного керуючого, звільнення від її сплати не вплине на баланс інтересів держави та заявника в цій справі, оскільки є лише платою суб`єкту незалежної професійної діяльності за виконання ним своїх обов`язків. В той же час звільнення заявника від авансування такої винагороди на етапі подання заяви вплине на баланс інтересів боржника та арбітражного керуючого, позбавивши останнього права на своєчасне отримання винагороди в останній день кожного календарного місяця виконання ним повноважень ( абзац 5 частина 2 статті 3 КУПБ).

Будь-яких положень, умов та підстав, за яких суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому чинним законодавством України не передбачено.

Відтак, суд у задоволенні клопотання про відстрочення авансування винагороди арбітражного керуючого відмовляє.

Суд звертає увагу заявника, що за наявності складного майнового стану вона не позбавлена можливості укласти угоду з обраним нею арбітражним керуючим на взаємовигідних для неї та арбітражного керуючого умовах у порядку, передбаченому пунктом 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ.

Відповідно до частини третьої статті 37 КУзПБ, визначено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до правил частини 2 статті 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до приписів частин 3, 4 статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись частиною 3 статті 37, статтями 113, 116 КУзПБ, статтями 174, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. У задоволенні клопотання про відстрочення авансування винагороди арбітражного керуючого відмовити.

3. Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

4. Заявнику, протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху, надати суду:

- виклад обставин, що стали підставою для звернення до суду з посиланням на конкретні норми процесуального закону;

- докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;

5. Роз`яснити заявнику, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу згідно з пунктом 5 статті 174 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: https://court.gov.ua/sud5019/.

Суддя Андрій КАЧУР