ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"25" лютого 2026 р. м. Одеса Справа № 916/3075/24(916/4943/25)
Господарський суд Одеської області у складі судді Райчевої Світлани Іванівни.,

розглянувши заяву (вх. № 2-251/26 від 16.02.2026р.) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід судді Демешина О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25)

за позовом: Дочірнього підприємства "МІРНИЙ." (65000, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 71, )

до Відповідачів:

1) Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІЯІНВЕСТМЕНТС" (65058 м. Одеса, Бульвар Французький, буд. 22 кв.205, )

2) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" (65012 м. Одеса, вул. Осипова, буд. 25, )

3) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Мірний." (Фонтанська дорога, 71, м. Одеса, 65016, )

За участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1: розпорядника майна арбітражний керуючий Колмикова Тетяна Олександрівна (65078, Одеська область, місто Одеса, вул. Космонавтів 36, офіс 904 РНОКПП НОМЕР_2 )

про визнання недійсною Додаткової угоди № 2 від 17.05.2023р. про заміну Сторони у Договорі асоційованого членства у споживчому товаристві № 3/251 від 07.03.2019 з підстав наявності ознак фраудаторного правочину

яка розглядається в межах справи № 916/3075/24

за заявою кредитора: Дочірнього підприємства "МІРНИЙ." (Фонтанська дорога, 71, м. Одеса, 65031, )

до боржника: Товариства з обмеженою відповідальністю "Аліяінвестментс" (Французький бульвар, 22, кв. 205, м. Одеса, 65058, )

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Господарського суду Одеської області Демешена О.А. перебуває справа № 916/3075/24(916/4943/25).

16.02.2026р. Споживче товариство "БУДОВА-МОРЕ" звернулось до господарського суду із заявою про відвід судді Демешина О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.02.2026р. суддею Демешиним О.А. заявлений Споживчим товариством "БУДОВА-МОРЕ" відвід від розгляду справи № 916/3075/24(916/4943/25) визнано безпідставним та необґрунтованим.

Також, з огляду на те, що заява про відвід судді подана до господарського суду раніше ніж за три робочих дні до наступного судового засідання у цій справі, яке призначене на 05.03.2026р., зазначеною вище ухвалою постановлено передати заяву Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід судді Демешина О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25) на вирішення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Відповідно до Протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями, заяву Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід судді Демешина О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25) передано на розгляд судді Райчевій С.І.

Дослідивши вказану заяву, господарським судом встановлено, що в обґрунтуванні заяви про відвід судді Демешена О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" зазначає наступне.

Під час ознайомлення з матеріалами справи №916/3075/24(916/4943/25), наявними в електронному суді, Заявником встановлено, що 02.02.2026р. від представника ДП "Мірний." Заяць К.В. до суду надійшло клопотання про участь в усіх судових засіданнях у режимі відеоконференції.

Заявник зазначає, що на виконання вимог ч. 2 ст. 197 та ч. 1 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, представник Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Мірний." до заяви про участь в усіх судових засіданнях у режимі відеоконференції повинен був надати докази направлення цієї заяви усім учасникам справи. Проте, до зазначеної заяви таких доказів надано не було.

Тому, Заявник вважає, що керуючись положеннями ч. 4 ст. 170 Господарсько процесуального кодексу України суддя Демешин О.А. повинен був повернути зазначену заяву про відеоконференцію представнику ДП "Мірний." Заяць К.В. без розгляду.

Натомість, 03.02.2026р. суддею Демешиним О.А. ухвалено судове рішення, яким вказану заяву задоволено та постановлено проведення всіх наступних судових засідань здійснювати в режимі відеоконференції.

Таким чином, Заявник вважає, що суддею Демешиним О.А. допущено порушення вимог закону при ухваленні зазначеного рішення, чим порушено принцип верховенства права та рівності усіх учасників судового процесу перед законом, що викликає сумнів в його неупередженості або об`єктивності при розгляді справи. Тому, посилаючись на положення ст. 35, 38 Господарського процесуального кодексу України Заявником заявлено відвід судді Демешину О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25).

Згідно положень ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Положеннями ч.ч. 2-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 2 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність неупередженості відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (справи "Білуха проти України", "Паскала проти України").

Рекомендаціями CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів встановлено, що саме незалежність суддів, є невід`ємним елементом верховенства права, необхідним для неупередженості суддів та функціонування судової системи. Судді повинні мати необмежену свободу щодо неупередженого розгляду справ відповідно до законодавства та власного розуміння фактів. Під час розгляду всіх справ судді повинні діяти незалежно та неупереджено, забезпечувати сторонам можливість бути об`єктивно вислуханими, пояснювати за потреби процедурні питання.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 48). Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

Відповідно до ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними законом. Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Розглянувши заяву Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід судді Демешена О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25), господарським судом встановлено, що заява обґрунтована незгодою Заявника з процесуальним рішенням судді Демешина О.А. стосовно задоволення клопотання ДП "Мірний." про участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції.

Таким чином, господарським судом встановлено, що заявлені підстави відводу зводяться до незгоди із процесуальними діями судді у справі №916/3075/24(916/4943/25). Однак, за правилами ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 01.10.2018р. у справі № 9901/673/18.

Доводи заявника про наявність сумнівів у неупередженості та необ`єктивності судді Демешина О.А. через розгляд по суті клопотання Дочірнього підприємства "МІРНИЙ." про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а не повернення його без розгляду з формальних підстав, не підлягають прийняттю до уваги, з огляду на наступне.

Виконання завдання господарського судочинства, покладеного на суд ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, вимагає від суду дотримання засад (принципів) господарського судочинства не вибірково, а у їх сукупності. Ототожнення принципу верховенства права з формальним дотриманням букви закону не відповідатиме меті господарського судочинства, якщо не забезпечить дотримання інших засад. Електронне судочинство є механізмом, що надає додаткові можливості суду для забезпечення, зокрема, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласності і відкритості судового процесу; змагальності сторін; розумності строків розгляду справи судом.

У матеріалах справи наявні докази:

- надіслання копії клопотання Дочірнього підприємства "МІРНИЙ." учасникам справи, які мають електронні кабінети у підсистемі "Електронний суд";

- повернення на адресу суду поштових повідомлень від відповідача ТОВ "АЛІЯІНВЕСТМЕНТС" з відміткою про відсутність адресата за місцем реєстрації та невиконання вимог ч. 6 ст. 6 ГПК України щодо обов`язкової реєстрації електронного кабінету;

- отримання 03.02.2026р. (8:57 год) у підсистемі "Електронний суд" представником (адвокатом) відповідача Никитіна М.О. повідомлення про надходження до суду клопотання Дочірнього підприємства "МІРНИЙ." про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Таким чином, розгляд судом вказаного клопотання по суті у судовому засіданні 03.02.2026р. має трактуватись як уникнення надмірного формалізму судом та забезпечення учасникам "права на суд", що узгоджується зі сталою практикою Європейського суду з прав людини.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви (вх. № 2-251/26 від 16.02.2026р.) Споживчого товариства "БУДОВА-МОРЕ" про відвід судді Демешина О.А. від розгляду справи №916/3075/24(916/4943/25).

Ухвала набрала законної сили 25.02.2026р. та не підлягає оскарженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 255 ГПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.І. Райчева