АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 рокум. ОдесаСправа № 916/414/25
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Аленіна О.Ю.

суддів: Поліщук Л.В., Ярош А.І.

при секретарі судового засідання: Герасименко Ю.С.

За участю представників учасників справи:

ОСОБА_1 - особисто;

ОСОБА_27 - особисто, адвокат Сластнікова Г.О. та адвокат Сабура С.О.

від ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" - адвокат Станіславська А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги

ОСОБА_1 та ОСОБА_2

на рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 (повний текст складено та підписано 08.09.2025, суддя Демченко Т.І.)

у справі №916/414/25

за позовом 1) ОСОБА_1

2) ОСОБА_2

до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеського району

про визнання недійсними рішень

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Господарського суду Одеської області із позовом до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" в якому, з урахуванням уточнень просили:

- визнати недійсними рішення, прийняті на позачергових загальних зборах ЖБК "Лазурна 1" від 17.03.2024, оформлені Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024;

- скасувати державну реєстрацію змін відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведену на підставі рішень позачергових загальних зборів ЖБК "Лазурна 1", оформлених Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024 (номер записів в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №004001619 від 22.03.2024).

В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що оспорювані позачергові загальні збори проведено з порушенням вимог чинного законодавства та положень Статуту відповідача, зокрема щодо їх скликання і проведення, без належного повідомлення позивачів, за відсутності кворуму під час їх проведення, за участі осіб які не мали права приймати участь у загальних зборах, оскільки не є учасниками кооперативу.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 по справі №916/414/25 у задоволенні позову відмовлено повністю.

В мотивах оскаржуваного рішення суд першої інстанції зазначив, що під час розгляду справи було встановлено дотримання відповідачем порядку скликання та проведення оспорюваних загальних зборів, повідомлення позивачів про їх проведення та наявність кворуму при прийнятті рішень порядку денного.

Не погодившись із вказаними рішеннями до Південно-західного апеляційного господарського суду звернулись позивачі з апеляційними скаргами в яких просять скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 у справі № 916/414/25 повністю і прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю, а саме:

- визнати недійсними рішення, прийняті на позачергових загальних зборах ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНОГО КООПЕРАТИВУ «ЧОРНОМОРЕЦЬ - 1» від 17.03.2024 року, оформлені Протоколом №1/03/2024 від 17 березня 2024 року;

- скасувати державну реєстрацію змін відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведену на підставі рішень позачергових загальних зборів ЖИТЛОВОБУДІВЕЛЬНОГО КООПЕРАТИВУ «ЧОРНОМОРЕЦЬ - 1», оформлених Протоколом №1/03/2024 від 17 березня 2024 року (номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №004001619 від 22.03.2024 року).

Узагальнюючі доводи апелянтів є наступними:

- місцевий господарський суд приймаючи оскаржуване рішення не взяв до уваги твердження позивачів щодо вчинення суттєвих порушень під час скликання та проведення оспорюваних позачергових зборів, зокрема, не повідомлення членів кооперативу про проведення таких зборів та проведення їх неуповноваженими особами, а також прийняття рішень за відсутності кворуму;

- судом першої інстанції необґрунтовано та безпідставно взято до уваги надані відповідачем докази, а саме акти, як на підтвердження бездіяльності голови правління, докази повідомлення позивачів про проведення спірних позачергових загальних зборів;

- поза увагою Господарського суду Одеської області залишено доводи позивачів про те, що скликання оспорюваних зборів без дотримання процедури повідомлення всіх членів кооперативу, передбаченої Статутом та чинним законодавством, позбавляє частину членів кооперативу, включно з позивачами, права на участь у зборах та голосуванні;

- також, місцевий господарський суд не взяв до уваги те, що наявні матеріли справи не містять жодних доказів на підтвердження належного повідомлення та обізнаності всіх членів кооперативу, у тому числі й позивачів, про проведення зборів;

- суд першої інстанції безпідставно взяв до уваги доводи відповідача, які не підтверджено належними доказами, щодо наявності кворуму та повноважень у присутніх на зборах осіб на участь у таких зборах та головуванні. При цьому, судом не досліджено право та повноваження окремих членів кооперативу на участь та голосуванні на зборах;

- зауважують апелянти й на тому, що голоси членів кооперативу, які приймали участь у зборах онлайн, не можуть враховуватись під час визначення кворуму, оскільки Статут кооперативу та чинне законодавство не передбачають участі у зборах в такому форматі;

- замість перевірки правомочності учасників зборів, суд першої інстанції обмежився підрахунком підписів у реєстрі, не встановивши чи дійсно ці підписи належать членам кооперативу;

- у порушення норма процесуального права, суд першої інстанції, без призначення експертного дослідження, самостійно порівняв підписи члена кооперативу та зробив висновок щодо їх схожості;

- місцевим господарським судом не було з`ясовано дійсної кількості членів кооперативу, та відповідно наявності кворуму під час проведення оспорюваних зборів;

- при ухваленні судового рішення суд вдався до встановлення обставин, які не входять до предмету доказування, зокрема з приводу того, що голова правління кооперативу не скликала збори на вимогу мешканців будинку та членів кооперативу.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.10.2025 відкрито апеляційне провадження по справі №916/414/25 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 та призначено справу до розгляду на 03.12.2025.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 відкрито апеляційне провадження по справі №916/414/25 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025, об`єднати апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 по справі №916/414/25 в одне апеляційне провадження та призначено їх до сумісного розгляду на 03.12.2025.

До суду апеляційної інстанції надійшли відзиви на апеляційні скарги в яких відповідач просить залишити апеляційні скарги без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

В обґрунтування своїх заперечень відповідач зазначає, що місцевий господарський суд, приймаючи оскаржуване рішення дійшов обґрунтованого висновку про те, що оспорювані позивачами позачергові загальні збори кооперативу буди скликані та проведення у відповідності до вимог Статуту та чинного законодавства, за належного повідомлення членів кооперативу, у тому числі позивачів про їх проведення, та за наявності кворуму.

Щодо посилання апелянтів на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, відповідач зазначає, що у разі, якщо у позивачів виникали сумніви та підозри щодо підробку підпису члена кооперативу, вони могли звернутись до суду із клопотанням про проведення почеркознавчої експертизи, однак таким правом не скористались.

У судовому засіданні Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.12.2025 у справі №916/414/25 оголошено перерву до 28.01.2026.

Ухвалою суду від 28.01.2026 було задоволено клопотання Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" про відкладення розгляду справи та відкладено розгляд справи №916/414/25 за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 на 16.02.2026.

Під час судового засідання, яке відбулось 16.02.2026 позивачі та їх представники підтримали доводи та вимоги за апеляційними скаргами та наполягали на їх задоволенні.

Представник відповідача надав пояснення у відповідності до яких не погоджується із доводами та вимогами апеляційних скарг, просить залишити їх без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи на предмет їх юридичної оцінки Господарським судом Одеської області та проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, 22.10.1987 проведена державна реєстрація Житлово-будівельного кооперативу "Чорноморець-1", ідентифікаційний код юридичної особи 22489835 та внесено відповідний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 22.12.2006 запис про реєстрацію за №0001619. Керівником кооперативу визначено ОСОБА_1 .

У відповідності до Протоколу №1 від 16.01.2024 (т.1, а.с. 192) зі створення ініціативної групи співвласників багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_1 вирішено:

1) утворити ініціативну групу з підготовки, скликання і проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_1 ;

2) затвердити план роботи ініціативної групи;

3) затвердити порядок проведення засідань ініціативної групи.

Загальними зборами членів ЖБК "Чорноморець-1" від 21.01.2024, які оформлені протоколом №1/01/2024 (т.1, а.с. 194-196), серед іншого, вирішено затвердити склад ініціативної групи мешканців багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 та надати членам ініціативної групи повноваження на представництво інтересів багатоквартирного будинку у відносинах з усіма організаціями, установами та підприємствами. Також, загальними зборами вирішено на наступних загальних зборах переобрати Правління, Голову Правління та Ревізорів, викласти Статут у новій редакції.

З протоколу №2 від 30.01.2024 засідання ініціативної групи багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_1 (т.1, а.с. 193) вбачається, що ініціативною групою, серед іншого, вирішено призначити проведення загальних зборів членів кооперативу на 17.03.2024 з таким порядком денним:

- Організаційні питання загальних зборів;

- Організаційні питання діяльності ЖБК "Чорноморець-1";

- Переобрання членів правління;

- Переобрання Голови правління;

- Переобрання Ревізійної комісії;

- Уповноваження на здійснення державної реєстрації змін.

На оспорюваних позивачами позачергових загальних зборах членів ЖБК "Чорноморець-1" від 17.03.2024, які оформлені протоколом №1/03/2024 вирішено:

1) Обрати Головою позачергових загальних зборів ЖБК "Чорноморець-1" ОСОБА_3 , секретарем ОСОБА_4 ;

2) Обрати лічильну комісію позачергових загальних зборів;

3) Усіх членів, що такими є на момент прийняття цього рішення, склад яких нікому з присутніх власників квартир будинку АДРЕСА_1 невідомий, а список відсутній, виключити з ЖБК "Чорноморець-1". Прийняти заново до членів ЖБК "Чорноморець-1" 127 осіб на підставі наданих заяв. Затвердити список членів ЖБК "Чорноморець-1" у кількості 127 осіб. Здійснити державну реєстрацію відомостей про кількість членів ЖБК "Чорноморець-1" у кількості 127 осіб в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

4) Обрати Уповноважених ЖБК "Чорноморець-1" у кількості 7 осіб;

5) Змінити назву з ЖБК "Чорноморець-1" на нову ЖБК "Лазурна-1". Здійснити державну реєстрацію зміни назви, зазначити нову назву ЖБК "Лазурна-1" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

6) Прийняти та затвердити Статут ЖБК "Лазурна-1" (нова редакція). Здійснити державну реєстрацію Статуту ЖБК "Лазурна-1" (нова редакція);

7) Здійснити державну реєстрацію відомостей шляхом внесення нового КВЕД 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів, та зазначити його основним КВЕДом ЖБК "Лазурна-1";

8) Відкликати від виконання своїх обов`язків увесь діючий на даний час склад Правління ЖБК "Чорноморець-1". Обрати новий склад Правління ЖБК "Лазурна-1" у кількості 7 осіб;

9) Відкликати від виконання своїх обов`язків та звільнити з займаної посади Голову правління ЖБК "Чорноморець-1" ОСОБА_1 з 17 березня 2024 року. Обрати Головою правління ЖБК "Лазурна-1" ОСОБА_5 з 18 березня 2024 року;

10) Відкликати від виконання своїх обов`язків увесь діючий на даний час склад Ревізійної комісії ЖБК "Чорноморець-1". Обрати новий склад Ревізійної комісії ЖБК "Лазурна-1" у кількості 3 осіб;

11) Уповноважити Голову позачергових загальних зборів ЖБК "Чорноморець-1" ОСОБА_3 та секретаря ОСОБА_4 підписати Протокол № 1/03/2024 позачергових загальних зборів членів ЖБК "Чорноморець-1", справжність їх підписів засвідчити нотаріально;

12) Уповноважити Голову Правління ЖБК "Лазурна-1" ОСОБА_5 підписати Статут ЖБК "Лазурна-1" (нова редакція), справжність її підпису засвідчити нотаріально;

13) Уповноважити Голову Правління ЖБК "Лазурна-1" ОСОБА_5 подати усі необхідні документи на здійснення державної реєстрації змін до Статуту житлово ЖБК "Лазурна-1" (нова редакція) шляхом викладення в новій редакції та інших змін відомостей про ЖБК "Лазурна-1" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Звертаючись із даним позовом до суду, позивачі наголошували на тому, що оспорювані позачергові загальні збори членів ЖБК "Чорноморець-1" від 17.03.2024, які оформлені протоколом №1/03/2024 проведенні за неналежного повідомлення позивачів про їх проведення, за відсутності кворуму, зокрема не встановлення загальної кількості членів кооперативу та чи були присутні на таких зборах особи членами кооперативу.

В свою чергу, відповідач посилався на те, що керівними органами кооперативу, зокрема ОСОБА_1 неналежним чином виконуються покладені на них обов`язки, що зумовило створення ініціативної групи та проведення позачергових зборів членів кооперативу. При цьому, відповідач стверджує, що позивачі були належним чином повідомлені про проведення оспорюваних позачергових загальних зборів та такі проведені уповноваженими особами та за наявності кворуму.

Приймаючи оскаржуване рішення місцевий господарський суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відмовив у їх задоволенні у повному обсязі.

Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду дослідивши наявні матеріали справи, доводи та вимоги сторін дійшла наступних висновків.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки не доведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Чинне законодавство визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Крім того, суди мають виходити із того, що обраний позивачем спосіб захист цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та має бути спрямований на захист порушеного права.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Відповідно до положень статті 167 Господарського кодексу України (тут й надалі в редакції чинній станом на час прийняття оскаржуваного рішення позачергових загальних зборів) корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Стаття 55 Господарського кодексу України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

В силу частин першої, другої статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 Господарського кодексу України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності - до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 Господарського кодексу України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 Господарського кодексу України).

Наведені норми кореспондуються із нормами статей 83, 85, 86 Цивільного кодексу України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України "Про кооперацію".

За змістом положень статей 2, 6, 9 Закону України "Про кооперацію" кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

За умовами частини першої статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно з положеннями статті 12 Закону України "Про кооперацію" основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Отже, члени кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Саме така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 01.10.2019 у справі №910/7554/18 та від 17.12.2019 №904/4887/18.

Відтак, право на звернення до суду з позовом щодо недійсності рішення загальних зборів мають учасники юридичної особи, які були учасниками на дату прийняття оспорюваного рішення відповідним органом управління.

Висновки щодо розмежування порушень які можуть бути підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів господарських товариств систематизовано у постанові корпоративної палати Верховного Суду від 01.09.2023 у справі № 909/1154/21, у якій зазначено таке:

"Згідно з частиною першою статті 98 Цивільного кодексу України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу.

Верховний Суд зазначає про те, що рішення загальних зборів учасників господарського товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин, про що правильно зазначив місцевий господарський суд.

Згідно з частиною п`ятою статті 98 Цивільного кодексу України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Можливість оскарження учасником господарського товариства до суду рішення загальних зборів підтверджується і судовою практикою.

Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;

- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;

- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Однак, не всі порушення законодавства, допущені при скликанні та проведенні загальних зборів господарського товариства, можуть бути підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Самостійними підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів є, зокрема:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;

- відсутність протоколу загальних зборів.

Подібні висновки Верховного Суду містяться у постановах від 22 травня 2019 року у справі № 911/1798/18, від 06 березня 2019 року у справі № 910/16715/17, від 22 січня 2020 року у справі № 915/99/19, від 16 жовтня 2019 року у справі № 912/430/19, від 31 липня 2019 року у справі № 910/7633/18, від 16 липня 2019 року у справі № 914/484/18, від 21 грудня 2021 року у справі № 902/1256/20, від 17 листопада 2022 року у справі № 917/1523/21 та інших.

Аналіз зазначених висновків Верховного Суду щодо підстав недійсності рішень загальних зборів учасників господарського товариства свідчить про те, що порушення, допущені при скликанні і проведенні загальних зборів учасників господарського товариства, можна поділити на (1) такі, які мають своїм наслідком обов`язкове визнання прийнятих на цих зборах рішень недійсними, та (2) такі, які хоч і допускаються, однак не завжди призводять до недійсності рішень загальних зборів.

З огляду на вищенаведені висновки Верховного Суду, на суд покладається обов`язок дослідження та встановлення обставин прийняття оскаржуваного рішення позачергових зборів за наявності або відсутності кворуму, оскільки неможливість встановлення наявності кворуму під час проведення загальних зборів, є безумовною підставою для визнання рішень загальних зборів недійсними.

У даному випадку, як вже було вказано вище, позивачі стверджують про те, що оспорювані позачергові загальні збори скликані неуповноваженими особами, а особи які приймали участь у таких зборах та голосували не є членами кооперативу.

Статтею 10 Закону України "Про кооперацію" встановлено, що членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу. Членом кооперативу може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку і виявила бажання брати участь у його діяльності. Кооператив зобов`язаний вести облік своїх членів та видати кожному з них посвідчення про членство.

Згідно з статтею 11 Закону України "Про кооперацію" вступ до кооперативу здійснюється на підставі письмової заяви. Особа, яка подала заяву про вступ до кооперативу, вносить вступний внесок і пай у порядку та розмірах, визначених його статутом. Рішення правління чи голови кооперативу про прийняття до кооперативу підлягає затвердженню загальними зборами його членів. Порядок прийняття такого рішення та його затвердження визначається статутом кооперативу.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про кооперацію" визначено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність. Статут містить відомості, зокрема, про порядок скликання загальних зборів, порядок формування, склад і компетенцію органів управління та органів контролю кооперативу, а також порядок прийняття ними рішень, у тому числі з питань, рішення з яких приймається одноголосно чи кваліфікованою більшістю голосів членів кооперативу, які беруть участь у загальних зборах.

Так, у наявних матеріалах справи міститься Статут ЖБК "Чорноморець-1" в редакції 2016 року, який був чинним станом на час проведення оспорюваних позивачами позачергових загальних зборів.

За умовами п. 1.1. Статуту ЖБК "Чорноморець-1" (далі по тексту Статуту - Кооператив), утворений особами, які добровільно об`єдналися на основі об`єднання їх майнових пайових внесків для участі в будівництві житлового будинку (будинків) і наступної його (їх) експлуатації у відповідності до Закону України "Про кооперацію". Діяльність Кооперативу базується на нормах Конституції України, Цивільного кодексу України, Господарського, Господарського кодексу України, Закону України "Про кооперацію" та інших нормативно - правових актах з питань Кооперації.

Напрям діяльності Кооперативу - житлово - будівельний Кооператив. Тип Кооперативу - обслуговуючий Кооператив (п. 1.2. Статуту).

За умовами п. 1.8. Статуту діяльність Кооперативу базується на таких основних принципах: добровільності вступу та безперешкодного виходу з Кооперативу; соціальної справедливості, взаємодопомоги та співробітництва; рівного права голосу під час прийняття рішень (один член Кооперативу - один голос); вільного вибору напрямів і видів діяльності; демократичного контролю за діяльністю Кооперативу та їх посадових осіб з боку членів Кооперативу; безпосередньої участі членів Кооперативу у його діяльності.

Згідно з п. 2.1. Статуту метою створення Кооперативу є забезпечення житлом членів Кооперативу і членів їх сімей шляхом будівництва багатоквартирного жилого будинку (будинків) з надвірними будівлями, майданчиками за власні кошти Кооперативу з допомогою банківського кредиту, а також наступної експлуатації та управління цим будинком на принципах самоуправління та самоконтролю без цілі одержання прибутку.

У відповідності до п.п. 5.1.-5.2. Статуту членами Кооперативу можуть бути громадяни України, які зареєстровані та постійно мешкають у м. Чорноморську Одеської області, та які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених загальними зборами Кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу. За рішенням Правління Кооперативу до Кооперативу можуть прийматися громадяни України інших міст та областей. До членів Кооперативу приймаються громадяни після досягнення ними вісімнадцятирічного віку, а ті, що одружилися в передбачених законом випадках з часу одруження. Неповнолітній спадкоємець члена Кооперативу, який проживає разом з ним, може бути прийнятий до членів Кооперативу з тим, щоб до досягнення ним повноліття його права і обов`язки здійснював опікун (піклувальник).

Пунктами 5.3.-5.4. Статуту визначено, що Кооператив зобов`язаний вести облік своїх членів та видати кожному з них посвідчення про членство. Вступ до Кооперативу здійснюється на підставі письмової заяви. Рішення Правління чи Голови Кооперативу про прийняття до Кооперативу підлягає затвердженню загальними зборами його членів.

Основними правами члена Кооперативу є, зокрема участь в господарській діяльності Кооперативу, а також в управлінні Кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління та до ревізійної комісії Кооперативу (п. 6.1. Статуту).

Порядок припинення членства у Кооперативі закріплено п. 6.3. Статуту.

Відповідно до п.п. 7.1.-7.2. Статуту органами управління Кооперативу є загальні збори членів Кооперативу і Правління Кооперативу. Загальні збори членів Кооперативу с вищим органом управління Кооперативу. До компетенції загальних зборів членів Кооперативу належить, зокрема затвердження статуту Кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності Кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю Кооперативу, інших органів Кооперативу, в тому числі обирають Правління, Голову Правління і ревізійну комісію Кооперативу.

Пунктом 7.4. Статуту визначено, що позачергові загальні збори членів Кооперативу скликаються на вимогу не менше третини його членів, на вимогу Правління Кооперативу та/або спостережної ради та/або ревізійної комісії та/або органу управління Кооперативного об`єднання, членом якого він є. Позачергові загальні збори членів Кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі не забезпечення Правлінням Кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

Загальні збори членів Кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Кожний член Кооперативу чи уповноважений Кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Рішення загальних зборів членів (збори в уповноважених) Кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до Кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію Кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів Кооперативу присутніх на загальних зборах Кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) Кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Замість члена Кооперативу на загальних зборах членів Кооперативу може бути присутня уповноважена ним особа. Повноваження підтверджується довіреністю, посвідченою нотаріально. Уповноважена особа може представляти інтереси одного члена Кооперативу (п. 7.6. Статуту).

Виходячи з наведених положень Закону України "Про кооперацію" та Статуту ЖБК "Чорноморець-1" вступ до Кооперативу здійснюється на підставі письмової заяви. Рішення Правління чи Голови Кооперативу про прийняття до Кооперативу підлягає затвердженню загальними зборами його членів.

До того ж, на Кооператив покладається обов`язок ведення обліку своїх членів із виданням кожному з них відповідного посвідчення про членство.

У даному випадку у оспорюваному Протоколі позачергових загальних зборах ЖБК "Чорноморець-1" №1/03/2024 від 17.03.2024 вказано, що згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кількість членів ЖБК "Чорноморець-1" нараховує 220 осіб.

У зборах приймають участь члени кооперативу - 122 особи та присутні шляхом прямої відеотрансляції зборів онлайн - 7 осіб (т.1, а.с. 84).

Додатком 1 до даного проколу є реєстр осіб, які брали участь у позачергових загальних зборах ЖБК "Чорноморець-1", із зазначенням номерів квартир, ПІБ та підписів таких осіб (т.1, а.с. 92-103).

При цьому, судова колегія зазначає, що на виконання вимог ухвали Господарського суду Одеської області від 23.04.2025 у цій справі Виконавчим комітетом Чорноморської міської ради було надано копії документів реєстраційної справи ЖБК "Лазурна-1".

Так, у вказаних матеріалах реєстраційної справи міститься реєстраційна картка ЖБК "Чорноморець-1" в якій вказано кількість членів даного кооперативу - 251 (т.2 а.с. 124).

Натомість згідно з відомостями, які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кількість членів ЖБК "Лазурна-1" налічує 127 осіб (т. 110-112).

Слід також зауважити, що однією із підстав заявленого позову є твердження позивачів про те, що оспорювані позачергові загальні збори проведено за участю осіб, які не є членами ЖБК "Лазурна-1".

За твердженням позивачів, представники власників квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 які брали участь в оспорюваних позачергових загальних зборах членів ЖБК "Лазурна-1", не мали права голосувати на таких зборах, так як вони не є власниками цих квартир та в них відсутні нотаріально завірені довіреності, які б надавали їм право приймати участь та голосувати на позачергових загальних зборах.

А саме: квартира АДРЕСА_6 - ОСОБА_6 , квартира АДРЕСА_13 - ОСОБА_7 , квартира АДРЕСА_3 - ОСОБА_8 , квартира АДРЕСА_12 - ОСОБА_9 , квартира АДРЕСА_9 - ОСОБА_10 , квартира АДРЕСА_5 - ОСОБА_11 , квартира АДРЕСА_7 - ОСОБА_12 , квартира АДРЕСА_16 - ОСОБА_13 , квартира АДРЕСА_17 - ОСОБА_1 , квартира АДРЕСА_11 - ОСОБА_14 , квартира АДРЕСА_4 - ОСОБА_15 , квартира АДРЕСА_18 - ОСОБА_16 , квартира АДРЕСА_2 - ОСОБА_17 , квартира АДРЕСА_8 - ОСОБА_18 , квартира АДРЕСА_21 - ОСОБА_19 не є власниками квартир та членами ЖБК "Лазурна-1". Квартира АДРЕСА_14 - ОСОБА_20 зареєструвалась 2 рази, як член ЖБК "Чорноморець-1". Квартира АДРЕСА_20 - ОСОБА_21 не була власником квартири на момент голосування. Квартира АДРЕСА_15 - ОСОБА_22 - не є власником квартири та членом ЖБК "Чорноморець-1". Квартира АДРЕСА_10 - ОСОБА_23 - від початку війни перебуває за кордоном.

Також, у наявних матеріалах справи міститься заява свідка ОСОБА_24 (т.2, а.с. 41) в якій остання зазначила про те, що вона завжди була членом ЖБК "Чорноморець-1", але, оскільки, вона не мала змоги піти на Загальні збори кооперативу 17.03.2024, то туди пішла її донька ОСОБА_25 . Згодом вона побачила протокол голосування від 17.03.2024 та виявила, що навпроти її прізвища стоїть підпис, проте, заперечує, що цей підпис проставлений нею.

Господарський суд Одеської області ухвалою від 01.07.2025 викликав за ініціативою суду для допиту у судове засідання на 09.07.2025 у якості свідків у справі №916/414/25 ОСОБА_26 та ОСОБА_25 та зобов`язав учасників справи, які подали заяви від цих свідків, забезпечити їхню явку до суду.

Зі змісту протоколу судового засідання Господарського суду Одеської області вбачається, ОСОБА_25 пояснила суду, що про проведення зборів дізналася від знайомих, які повідомили, що заплановане голосування. На збори вона пішла замість своєї матері ОСОБА_24 . На вході до зали встановили її особу та запропонували підписати заяву про вступ у члени ЖБК "Чорноморець-1". Свідок ОСОБА_25 пояснила, що таку заяву підписала із цікавості, оскільки до зали впускали лише членів кооперативу, її зміст вона не розуміла. Засвідчила своїм підписом, що вона ознайомлена із правами і обов`язками члену кооперативу та його Статутом.

Як повідомила ОСОБА_25 вона не була присутньою до кінця зборів, але згодом дізналася, що у протоколі 17.03.2024 стоїть підпис, який, запевняє, виконаний не її рукою. Також свідок повідомила суду, що її матір не повідомляли про Загальні збори, лише вона особисто дізналася про них від сусідів.

При цьому, колегія суддів вважає необґрунтованим посилання місцевого господарського суду в оскаржуваному рішенні на те, що суд та інші учасники справи співставив підписи на заяві свідка ОСОБА_24 із підписом у реєстрі осіб особисто повідомлених про загальні збори біля квартири АДРЕСА_19 та прізвища ОСОБА_24 та в реєстрі осіб, які брали участь у позачергових загальних зборах і виявив, що вони дуже схожі між собою, оскільки у даному випадку, ані суд, ані інші учасники справи не є фахівцями (експертами), які наділені відповідними повноваженнями на встановлення таких обставин. В свою чергу ідентифікація виконавця рукописного тексту відноситься до основних завдань почеркознавчої експертизи, яка у даному випадку проведена не була.

З огляду на наведене, встановленню повноважності оспорюваних позачергових загальних зборів та наявності кворуму під час їх проведення, передує визначення загальної кількості членів кооперативу, а також членства осіб, які приймали участь та голосувати на таких зборах, у ЖБК "Чорноморець-1".

Однак, у даному випадку відповідачем не надано, а наявні матеріли справи не містять доказів на підтвердження того, що присутні на оспорюваних позачергових загальних зборах та вказані у реєстрі особи, станом на час проведення таких зборів, дійсно були членами ЖБК "Чорноморець-1". Зокрема, але не виключно, копій посвідчень про членство у кооперативі, заяв про вступ та виключення з кооперативу, рішень Правління чи Голови Кооперативу про прийняття до кооперативу, які затверджено загальними зборами його членів, витягів з реєстру речових прав на нерухоме майно тощо.

Як вже було вказано вище, згідно з п. 7.4. Статуту ЖБК "Чорноморець-1" в редакції чинній станом на час проведення оспорюваних позачергових загальних зборів, визначено, що позачергові загальні збори членів Кооперативу скликаються на вимогу не менше третини його членів, на вимогу Правління Кооперативу та/або спостережної ради та/або ревізійної комісії та/або органу управління Кооперативного об`єднання, членом якого він є. Позачергові загальні збори членів Кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі не забезпечення Правлінням Кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

Пунктом 7.4. Статуту визначено, що кожний член Кооперативу чи уповноважений Кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі. Замість члена Кооперативу на загальних зборах членів Кооперативу може бути присутня уповноважена ним особа. Повноваження підтверджується довіреністю, посвідченою нотаріально. Уповноважена особа може представляти інтереси одного члена Кооперативу (п. 7.6. Статуту).

Дані вимоги кореспондуються з приписами Закону України "Про кооперацію".

З огляду на таке, позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються виключно на вимогу відповідної кількості членів, а участь у таких зборах можуть приймати члени кооперативу особисто або їх уповноважена особа.

У даному випадку, відсутність відомостей щодо членства у ЖБК "Чорноморець-1" осіб, якими було ініційовано проведення оспорюваних позивачами позачергових загальних зборів, а також які приймали участь в таких зборах, не надає суду об`єктивної можливості встановлення повноважень таких осіб на проведення відповідних зборів, а також унеможливлює встановлення наявності кворуму під час їх проведення.

Колегія суддів зауважує, що ані під час розгляду справи у суді першої інстанції, ані під час апеляційного перегляду справи відповідач не надав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження, як загальної кількості членів ЖБК "Чорноморець-1", так й членства осіб, якими було ініційовано проведення оспорюваних загальних зборів та які приймали у них участь у ЖБК "Чорноморець-1". В матеріалах справи відсутні належні докази підтверджуючі право власності на нерухоме майно (квартири) осіб, які приймали участь у оспорюваних позачергових загальних зборах.

В свою чергу, на переконання суду апеляційної інстанції є необґрунтованими посилання відповідача на те, що ЖБК "Чорноморець-1" був утворений у 1987, а тому більшість членів кооперативу, що були такими до редакції Статуту 2016 рок, не подавали відповідних заяв про вступ до кооперативу, адже такого обов`язку не мали, оскільки такі обставини не звільняють відповідача від обов`язку дотримання положень Статуту (в редакції чинний станом на час проведення зборів) та Закону України "Про кооперацію" під час скликання та проведення позачергових загальних зборів, а також обов`язку ведення обліку своїх членів та видання кожному з них посвідчення про членство.

Слід також відзначити, що позиція відповідача у даному випадку суперечить його попереднім діям та рішенням, оскільки у протоколі №1 від 16.01.2024 зі створення ініціативної групи співвласників багатоквартирного будинку (т.1, а.с. 192) було затверджено план роботи ініціативної групи, зокрема скласти список власників квартир та нежитлових приміщень в багатоквартирному будинку за адресою АДРЕСА_1, підготувати документи для проведення загальних зборів, зокрема список власників квартир та нежитлових приміщень та уповноважено ОСОБА_3 на збір інформації, відомостей про власників квартир та нежитлових приміщень, по загальних та технічних показниках будинку, шляхом звернення із запитами до відповідних органів, установ, організацій усіх видів власності.

Однак, як вже було вказано вище відповідачем не надано, а наявні матеріли справи не містять доказів на підтвердження складання відповідного списку членів ЖБК "Чорноморець-1", ведення їх обліку тощо.

Також, рішенням позачергових загальних зборах Житлово-будівельного кооперативу «ЧОРНОМОРЕЦЬ-1», оформленим Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024 відповідачем, серед іншого, вирішено усіх членів, що такими є на момент прийняття цього рішення, склад яких нікому з присутніх власників квартир будинку АДРЕСА_1 невідомий, а список відсутній, виключити з ЖБК "Чорноморець-1". Прийняти заново до членів ЖБК "Чорноморець-1" 127 осіб на підставі наданих заяв. Затвердити список членів ЖБК "Чорноморець-1" у кількості 127 осіб. Здійснити державну реєстрацію відомостей про кількість членів ЖБК "Чорноморець-1" у кількості 127 осіб в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Втім, наявні матеріли справи не містять, а відповідачем не надано відповідних заяв 127 осіб про прийняття до членів ЖБК "Чорноморець-1", на підставі яких останніх заново прийнято до членів кооперативу.

Підсумовуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що наявні у матеріалах справи та надані сторонами докази, з огляду на відсутність відомостей щодо дійсної кількості членів ЖБК "Чорноморець-1", не надають суду можливості встановити наявність кворуму, що є самостійною підставою для визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів ЖБК "Чорноморець-1", які оформлені Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024 та зумовлює задоволення заявлених позовних вимог.

З огляду на те, що заявлені позовні вимоги про скасування державної реєстрації змін відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є похідними від вимоги про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів, колегія суддів вважає, що так вимоги також підлягають задоволенню.

Неможливість встановлення наявності кворуму під час проведення позачергових загальних зборів ЖБК "Чорноморець-1", які оформлені Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024 є самостійною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів, а тому колегія суддів залишає поза увагою доводи сторін з приводу (не)належного виконання ОСОБА_1 покладених на неї обов`язків, а також (не)повідомлення позивачів про проведення оспорюваних позачергових загальних зборів.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

По справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, оскаржуване рішення скасуванню із прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції здійснено у відповідності до вимог ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 271, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

1. Апеляційні скарги задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Одеської області від 20.08.2025 по справі №916/414/25 скасувати.

3. Позов задовольнити.

4. Визнати недійсним рішення позачергових загальних зборах Житлово-будівельного кооперативу «ЧОРНОМОРЕЦЬ-1», оформлене Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024.

5. Скасувати державну реєстрацію змін відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведену на підставі рішення позачергових загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу «ЧОРНОМОРЕЦЬ-1», оформленого Протоколом №1/03/2024 від 17.03.2024 (номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №004001619 від 22.03.2024).

6. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" на користь ОСОБА_1 6056 грн судового збору за подання позовної заяви.

7. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" на користь ОСОБА_2 6056 грн судового збору за подання позовної заяви.

8. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" на користь ОСОБА_1 9084 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

9. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лазурна1" на користь ОСОБА_2 7267,20 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

10. Доручити Господарському суду Одеської області видати відповідні накази із зазначенням необхідних реквізитів.

Постанова, згідно ст. 284 ГПК України, набуває законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови складено та підписано 23.02.2026.

Головуючий суддя Аленін О.Ю.

Суддя Поліщук Л.В.

Суддя Ярош А.І.