УХВАЛА

09 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 916/5286/24(916/2403/25)

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Картере В.І. - головуючий, Жуков С.В., Пєсков В.Г.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 (колегія суддів у складі: Діброва Г.І. - головуючий, Савицький Я.Ф., Ярош А.І.)

у справі № 916/5286/24(916/2403/25)

за заявою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Українське агропромислове підприємство" арбітражного керуючого Кочин Наталії Василівни

до 1). ОСОБА_2 ; 2). ОСОБА_3 ; 3). ОСОБА_4 ; 4). ОСОБА_1

треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: 1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Ніко-Тайс"; 2) Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк"

про покладення солідарної відповідальності (притягнення до солідарної відповідальності) на органи управління боржника та солідарне стягнення з відповідачів грошових коштів в сумі 3119694,72 грн

в межах справи №916/5286/24

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Ніко-Тайс"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українське агропромислове підприємство"

про банкрутство, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 05.02.2026 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026, якою скасовано рішення Господарського суду Одеської області від 29.08.2025 та задоволено заяву ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Українське агропромислове підприємство» арбітражного керуючого Кочин Наталії Василівни про покладення солідарної відповідальності (притягнення до солідарної відповідальності) на органи управління боржника в межах справи №916/5286/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Українське агропромислове підприємство». Також скаржником додані клопотання про зупинення дії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції та про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження.

06.02.2026 до Верховного Суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Ніко-Тайс" про відмову у відкритті касаційного провадження у справі № 916/5286/24(916/2403/25) за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026.

Ухвалою Верховного Суду від 23.02.2026 у справі № 916/5286/24(916/2403/25) касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, встановлено скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали шляхом надання доказів сплати судового збору у встановленому порядку в розмірі 2662,40 грн.

26.02.2026 на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 23.02.2026 ОСОБА_1 подала до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги до касаційної скарги, додавши докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

З огляду на виконання скаржником у встановлений строк вимог ухвали Верховного Суду від 23.02.2026 щодо усунення недоліків оформлення касаційної скарги, вона вважається поданою у день її первинного подання.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження, з посиланням на те, що повний текст постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 було нею отримано в електронному вигляді 04.02.2026, у зв`язку з чим строк, на думку скаржника, пропущено з поважних причин.

Частиною 1 ст. 288 ГПК України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Стосовно заявленого клопотання колегія судів вважає за необхідне зазначити, що скаржником строк на касаційне оскарження не було пропущено, виходячи з того, що повний текст оскаржуваної постанови Північного-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 було виготовлено та підписано 16.01.2026, а з касаційною скаргою ОСОБА_1 звернулась 05.02.2026, тобто в межах строку, встановленого положеннями ст. 288 ГПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

ОСОБА_1 у касаційній скарзі як на підставу для касаційного оскарження оскаржуваних судового рішення апеляційної інстанції зазначає п. 1 ч. 2 ст. 287 ГПК України. Так, скаржник вказує, що судом апеляційної інстанції при розгляді справи :

-не було враховано висновок Верховного Суду, що викладений у постанові від 02.12.2015 у справі № 3-1085гс15 щодо застосування ч. 1 ст. 58 Конституції України; -не було враховано висновок Верховного Суду, що викладено у постановах від 27.11.2024 у справі №904/6740/20; від 27.07.2022 у справі №902/1023/19 щодо застосування ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства (неможливості щодо неможливості застосування вказаної статті до оцінки подій (обставин загрози неплатоспроможності), що мали місце до введення в дію Кодексу України з процедур банкрутства);

-не було враховано висновок Верховного Суду, що викладено у постановах від 09.03.2024 у справі №904/6900/20, від 13.08.2025 у справі № 921/372/22, від 23.03.2021 у справі № 910/3191/20, від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20, від 14.09.2021 у справі № 902/1023/19, від 30.03.2023 у справі № 910/13909/20, від 20.07.2023 у справі № 924/408/21 стосовно того, що солідарна відповідальність полягає у залученні третіх осіб - керівника боржника (органів управління боржника), який (які) не звернувся (звернулися) до господарського суду про відкриття провадження у справі про банкрутство в місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності юридичної особи, щодо якої в подальшому відкрито та здійснюється провадження у справі про банкрутство, до солідарного обов`язку з виконання грошових зобов`язань боржника;

-не було враховано висновок Верховного Суду, що викладений у постанові від 04.09.2024 у справі № 908/3236/21 стосовно того, що солідарна відповідальність має деліктну природу, що узгоджується із ч. 1 ст. 1166 ЦК України;

- не було враховано висновок Верховного Суду, що викладений у постанові від 04.09.2024 у справі № 908/3236/21 щодо того, що законодавець не розділяє ні в часі, ні в кількості звернень і судових проваджень вирішення питання про покладення солідарної відповідальності за зобов`язаннями боржника у справі про банкрутство, встановлюючи лише процедуру розгляду та вирішення такого спору: 1) встановлення порушення; 2) з подальшим покладенням за таке порушення солідарної відповідальності та стягнення із суб`єкта відповідної суми;

- не було враховано висновок Верховного Суду, що викладено у постановах від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 16.02.2021 у справі №910/2861/18, від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 16.02.2021 у справі №910/2861/18 стосовно того, що суд може задовольнити позов саме тоді, коли спосіб захисту, про який просить позивач, є ефективним, тобто може мати наслідком захист права без необхідності повторного звернення до суду, зокрема для вжиття інших, додаткових засобів захисту. Тож належним та ефективним способом захисту при зверненні із заявою про покладення солідарної відповідальності є пред`явлення вимог щодо встановлення порушення із покладенням за таке порушення солідарної відповідальності з одночасним стягненням із суб`єкта відповідної суми;

- не було враховано висновок Верховного Суду, що викладено у постановах від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 02.02.2021 у справі № 925/642/19, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19, від 22.06.2021 у справі № 200/606/18, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20 щодо того, що обрання позивачем неналежного або неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові незалежно від інших встановлених судом обставин (застосування ст.16 ЦК України).

Стосовно заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Ніко-Тайс" проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , слід зазначити, що заперечення проти відкриття касаційного провадження за своєю суттю є запереченнями проти підстав касаційного оскарження та доводів касаційної скарги, однак не містять достатніх підстав для застосування положень ГПК України щодо відмови у прийнятті касаційної скарги

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з урахуванням приписів ст. 294 ГПК України.

Крім того, скаржником подано клопотання про зупинення дії постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 до закінчення її перегляду у касаційному порядку, яке обґрунтоване тим, що станом на час звернення зі скаргою ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Українське агропромислове підприємство" арбітражний керуючий Кочин Наталія Василівна може отримати накази на виконання судового рішення (а саме: стягнення з скаржника 3119694,72 грн в якості солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів боржника), що завдасть скаржнику матеріальну шкоду; у випадку, якщо буде задоволена касаційна скарга ОСОБА_1 , то відновлення її порушеного права буде коштувати значних зусиль та грошових коштів або взагалі буде неможливим.

Розглянувши вказане клопотання ОСОБА_1 , Верховний Суд зазначає таке.

Згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 ГПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що розгляд питання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень має на меті не допустити порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, як особи, що подала касаційну скаргу, так і інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з дією та виконанням оскаржуваних судових рішень.

Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд враховує ймовірність утруднення повороту виконання рішення у разі скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушення прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.

При цьому застосування відповідних повноважень має бути обґрунтованим, а підстави вагомими та доведеними, оскільки у такому випадку інша сторона у справі (учасники справи) на користь якої таке рішення постановлене, буде обмежена у праві на задоволення своїх вимог.

Клопотання про зупинення виконання судових рішень або зупинення дії має бути мотивованим, містити підстави для зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, підтверджені належними доказами.

Заява про зупинення виконання судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, а й бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини (утруднення повторного розгляду справи, перешкоди у здійсненні повороту виконання, запобігання порушенню прав осіб, які брали/не брали участі у розгляді справи, але рішенням суду вирішено питання про їх права та обов`язки) та наявністю доказів в підтвердження таких обставин (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 у справі № 904/94/19).

Метою зупинення виконання судових рішень або зупинення їх дії є запобігання невідворотним негативним наслідкам, які можуть виникнути з огляду на виконання судового рішення, що набрало законної сили у випадку його скасування судом касаційної інстанції. Натомість сама лише незгода скаржника з судовим рішеннями не є автоматичною підставою для зупинення виконання або зупинення дії судових рішень, а касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень тільки через те, що скаржник вважає їх незаконними.

Набуття судовими рішеннями чинності і, як наслідок, їх виконання чи дія, є законодавчо передбаченими стадіями судового процесу, а тому таке виконання та дія судового рішення саме по собі не є безумовною підставою, з якою закон пов`язує можливість (необхідність) зупинення виконання або зупинення дії судового рішення.

Касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень судів попередніх інстанцій на стадії вирішення питання про відкриття касаційного провадження тільки через те, що такі судові рішення оскаржено і скаржник вважає їх незаконними. При цьому судове рішення, яким є і ухвала про зупинення виконання оскаржуваних рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, не може ґрунтуватись на припущеннях.

Розглянувши доводи ОСОБА_1 на обґрунтування необхідності зупинення дії судового рішення апеляційної інстанції, колегія суддів вважає їх необґрунтованими, оскільки скаржник не наводить у поданому клопотанні обставин неможливості повороту виконання судового рішення в наслідок не зупинення дії оскаржуваного судового рішення у справі № 916/5286/24(916/2403/25).

Враховуючи також, що зупинення дії судових рішень в силу приписів ст.ст. 294, 332 ГПК України є правом, а не обов`язком суду, з огляду на необхідність забезпечення балансу прав та інтересів сторін на стадії касаційного провадження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для зупинення дії постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 у справі №916/5286/24(916/2403/25), а тому відмовляє у задоволенні відповідного клопотання ОСОБА_1 .

Разом з тим, ухвалою Верховного Суду від 24.02.2026 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 у справі №916/5286/24(916/2403/25) та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 09.04.2026 об 11.00.

Зі змісту ч.ч. 1 та 7 ст. 173 ГПК України слідує, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між особою підставою виникнення або поданими доказами, про що суд постановляє ухвалу.

Зважаючи на те, що касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_4 подані на одне і ті ж саме судове рішення - постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 у справі №916/5286/24(916/2403/25), колегія суддів дійшла висновку про об`єднання зазначених касаційних скарг в одне касаційне провадження.

Керуючись статтями 173, 234, 235, 294, 295, 298, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 у справі №916/5286/24(916/2403/25).

2. Об`єднати касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в одне касаційне провадження.

3. Призначити розгляд справи № 916/5286/24(916/2403/25) за касаційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_4 у відкритому судовому засіданні на 09 квітня 2026 року о 11:00 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6, в залі судових засідань № 330.

4. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.01.2026 у справі №916/5286/24(916/2403/25) до закінчення її перегляду у касаційному порядку.

5. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 02 квітня 2026 року.

6. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Картере

Судді С. Жуков

В. Пєсков

ДО УВАГИ УЧАСНИКІВ СУДОВОГО ПРОЦЕСУ !

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до інших учасників справи та до суду, у зв`язку з чим:

-максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

-про намір участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду , або про розгляд справи без участі представників сторін, завчасно повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою або в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Також, повідомляємо, що у випадку оголошення повітряної тривоги у судових засіданнях буде оголошуватися перерва задля забезпечення учасникам судового засідання можливості скористатися захисними спорудами. При цьому продовження судового засідання буде узалежнено від часу закінчення повітряної тривоги, про що повідомляється у застосунку "Київ цифровий".

Цей застосунок рекомендується учасникам судового засідання завчасно самостійно завантажити з мережі Інтернет.

Найближчі до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) захисні споруди, визначені Київською міською державною адміністрацією для укриття населення під час сигналу «Повітряна тривога», розташовано за наступними адресами:

м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 6;

м. Київ, вул. Панаса Мирного, 5;

м. Київ, вул. Євгена Гуцала, 3, 5 та 8.

Крім того, захисними спорудами визначено станції метро "Печерська" та "Арсенальна".

Також, звертаємо увагу на те, що згідно з новою редакцією частин п`ятої - дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду