ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

13.03.2026м. ДніпроСправа № 904/7499/25

За позовом Керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, 49006, м. Дніпро, вул. Робоча, 24А, код ЄДРПОУ/умовний код: в інтересах держави в особі

позивача-1: Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України, 01008, м. Київ, вул. М. Грушевського, 12/2,

позивача-2: Державного центру зайнятості, 01601, місто Київ, вул. Еспланадна, 8/10,

до ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

про стягнення коштів у зв`язку з неналежним виконанням умов договору про надання мікрогранту в сумі 147 000,00грн.

Суддя Панна С.П.

Без участі представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі позивача-1: Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України, позивача-2: Державного центру зайнятості звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з відповідача до Державного бюджету України в особі Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України внаслідок неналежного виконання умов за договором про надання мікрогранту заборгованість у сумі 147 000 грн (сто сорок сім тисяч гривень) та перерахувати на р/рUA2000001 , МФО 300465 (юридична та поштова адреса AT «Ощадбанк»: 01001, м. Київ, вул. Госпітальна, 12г, тел.: +380(44)3630133) призначення платежу: повернення повної суми гранту на створення або розвиток власного бізнесу ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору про надання мікрогранту від 08.12.2022р.

Ухвалою суду від 05.01.2026р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.02.2026р. о 12:00год.

Разом з позовною заявою прокурором подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на грошові кошти, які належать ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на нерухоме майно, яке належать на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме: частки на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 56,1 кв.м. (РНОНМ 101) та земельну ділянку, кадастровий номер :02:009:0054, загальною площею 0,1962 га (РНОНМ 14).

Ухвалою суду від 06.01.2026р. заява керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра - задоволена частково.

Накладено арешт на грошові кошти, які належать ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на нерухоме майно, яке належать на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме: частки на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 56,1 кв.м. (РНОНМ 101) та земельну ділянку, кадастровий номер :02:009:0054, загальною площею 0,1962 га (РНОНМ 14), у межах ціни позову 147 000,00грн.

12.02.2026р. через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою суду від 04.03.2026р. задоволено клопотання ОСОБА_1 про часткове скасування заходів забезпечення позову.

Частково скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.01.2026, в частині зняття арешту з банківського рахунку НОМЕР_2 , який відкритий у АТ «РайффайзенБанк» МФО банку:300335 на ім`я ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

При виготовленні тексту ухвали господарського суду від 04.03.2026 судом допущено описку в описовій та резолютивній частинах при зазначенні номеру банківського рахунку, а саме: замість НОМЕР_3 в ухвалі зазначено НОМЕР_2 .

За приписами ст. 243 Господарського процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

В зв`язку з викладеним, суд вважає за необхідне виправити допущену описку.

Керуючись ст. ст. 234, 235, 243 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Внести виправлення до 9 абзацу описової та 2 абзацу резолютивної частини ухвали господарського суду від 04.03.2026 по справі №904/7499/25 та читати описову та резолютивну частину ухвали в наступній редакції:

СУТЬ СПОРУ:

Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі позивача-1: Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України, позивача-2: Державного центру зайнятості звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з відповідача до Державного бюджету України в особі Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України внаслідок неналежного виконання умов за договором про надання мікрогранту заборгованість у сумі 147 000 грн (сто сорок сім тисяч гривень) та перерахувати на р/рUA2000001 , МФО 300465 (юридична та поштова адреса AT «Ощадбанк»: 01001, м. Київ, вул. Госпітальна, 12г, тел.: +380(44)3630133) призначення платежу: повернення повної суми гранту на створення або розвиток власного бізнесу ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору про надання мікрогранту від 08.12.2022р.

Ухвалою суду від 05.01.2026р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.02.2026р. о 12:00год.

Разом з позовною заявою прокурором подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на грошові кошти, які належать ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на нерухоме майно, яке належать на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме: частки на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 56,1 кв.м. (РНОНМ 101) та земельну ділянку, кадастровий номер :02:009:0054, загальною площею 0,1962 га (РНОНМ 14).

Ухвалою суду від 06.01.2026р. заява керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра - задоволена частково.

Накладено арешт на грошові кошти, які належать ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на нерухоме майно, яке належать на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме: частки на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 56,1 кв.м. (РНОНМ 101) та земельну ділянку, кадастровий номер :02:009:0054, загальною площею 0,1962 га (РНОНМ 14), у межах ціни позову 147 000,00грн.

03.02.2026р. через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

12.02.2026р. через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

24.02.2026р. до суду через систему "Електронний суд" від представника прокуратури надійшли додаткові пояснення, в яких не заперечує щодо часткового скасування заходів забезпечення позову, в частині зняття арешту з банківського рахунку НОМЕР_3 , який відкритий у АТ «РайффайзенБанк» МФО банку:300335 на ім`я ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

У судове засідання 04.03.2026р. з`явились представники прокуратури, позивача-1, позивача-2 та відповідач. Представник третьої особи не з`явився, про місце, день та час судового засідання був належним чином повідомлений.

Розглянувши подане клопотання про часткове скасування заходів забезпечення позову, дослідивши матеріали справи, суд вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 145 Господарського процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Водночас, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала господарського суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена (частина четверта та п`ята статті 145 Господарського процесуального кодексу України).

В залежності від обставин прийняття рішення про скасування заходів забезпечення позову може бути правом суду або його обов`язком.

Прийняття судом рішення про скасування заходів забезпечення позову з підстав, передбачених частиною дев`ятою та тринадцятою статті 145 Господарського процесуального кодексу України, є процесуальним наслідком прийнятих судових рішень у справі або процесуальних подій на стадії відкриття провадження у справі, і ці рішення не зумовлені будь-якими іншими обставинами.

Натомість, скасування заходів забезпечення позову в порядку частини першої статті 145 Господарського процесуального кодексу України має оціночний характер, дослідження якого потребує з`ясування існування визначених частиною другою статті 136 Господарського процесуального кодексу України критеріїв, які зумовили вжиття заходів забезпечення позову.

Обґрунтованість клопотання про скасування заходів забезпечення позову, що заявлене в процесі розгляду справи, досліджується судом лише з огляду на наявність нових обставин або з огляду на зміну підстав, які були покладені в основу прийнятого раніше рішення про забезпечення позову. Тобто до набрання рішенням суду законної сили, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані лише в тому випадку, якщо після їх вжиття виникли нові обставини або після їх вжиття змінилися підстави, які були покладені в основу забезпечення позову. При цьому обґрунтування необхідності скасування забезпечення позову полягає в доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про скасування забезпечення позову.

Суд враховує, що інститут вжиття заходів забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.

Тобто забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Аналогічні правові висновки щодо застосування статей 136, 137 ГПК України викладені у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 910/19256/16, від 14.05.2018 у справі № 910/20479/17, від 14.06.2018 у справі № 916/10/18, від 23.06.2018 у справі № 916/2026/17, від 16.08.2018 у справі № 910/5916/18, від 11.09.2018 у справі № 922/1605/18, від 14.01.2019 у справі № 909/526/18, від 21.01.2019 у справі № 916/1278/18, від 25.01.2019 у справі № 925/288/17, від 26.09.2019 у справі № 904/1417/19.

Як встановлено матеріалами справи, клопотання відповідача мотивовано відсутністю можливості розпорядження заробітною платою та браком коштів на утримання 2 неповнолітніх дітей. У зв`язку з накладанням арешту на грошові кошти, які належать ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах ОСОБА_1 з неповнолітніми дітьми ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишились без коштів для існування на життя, а саме не може користуватися заробітної платою, сплачувати комунальні послуги.

Наявність відкритого карткового рахунку фізичної особи для зарахування заробітної плати підтверджено довідкою АТ «РайффайзенБанк» від 06.02.2026 № 81-15-13/2/8828 (а.с.28, Т2).

Відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2022 року у справі № 756/8815/20 (провадження № 14-218цс21) вказано, що «не може бути накладений арешт на кошти що складають заробітну плату боржника після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами та на усі кошти заробітної плати боржника поза межами дозволених законом розмірів відрахувань із такої заробітної плати, а якщо такий арешт накладений, то він має бути знятий. При цьому на кошти, що знаходяться на рахунках та які не є коштами, що складають заробітну плату, таке обмеження не розповсюджується».

Відповідно дост.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

З огляду на приписи статті 136 Господарського процесуального кодексу України забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача. Скасування заходів забезпечення позову допускається у випадку, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає клопотання про часткове скасування заходів забезпечення позову обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Крім того, при вирішенні питання щодо наявності підстав для часткового скасування заходів забезпечення позову господарським судом враховано, що скасування таких заходів не матиме наслідком порушення прав учасників судового процесу.

Керуючись статтями 145, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання ОСОБА_1 про часткове скасування заходів забезпечення позову.

Частково скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.01.2026, в частині зняття арешту з банківського рахунку НОМЕР_3 , який відкритий у АТ «РайффайзенБанк» МФО банку:300335 на ім`я ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 13.03.2026 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.П. Панна