ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03.03.2026 Справа № 917/295/26

Суддя Семчук О.С., розглянувши матеріали

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Одеське шляхо-будівельне управління", вул. Привокзальна, 1, смт. Біла Криниця, Бериславський район, Херсонська область, 74112

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка", вул. Кириченко Раїси, 1, м. Полтава, Полтавська область, 36020

про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Одеське шляхо-будівельне управління" звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка" про стягнення заборгованості за Договором про надання послуг спеціальною технікою № СТ-2504 від 25.04.2025, з яких: 915 500,00 грн - основний борг, 18 284,92 грн - 3% річних, 12 852,61 грн - інфляційні.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 917/295/26 розподілено судді Семчук О.С.

Розглянувши матеріали даної позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 1 частини 1 статті 163 ГПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Слід зазначити, що обґрунтований розрахунок позовних вимог - це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди, відображення проведених оплат, тощо.

Отже, обґрунтований розрахунок позовних вимог вимагає посилання на первинні документи. Такі посилання слід пов`язувати з відповідними юридичними фактами, які мали місце і впливали на розмір суми боргу, з обов`язковим зазначенням часу їх настання.

Відсутність такого розрахунку позбавляє суд можливості перевірити правильність нарахування та є порушенням вимог пункту 3 частини 3 статті 162 ГПК України, згідно яких позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Всупереч вказаним нормам, позивач не додав до позовної заяви обґрунтованого розрахунку сум 3% річних та інфляційних втрат, при цьому посилаючись на нього в тексті позовної заяви. Як додаток до позову такий розрахунок позивачем не зазначений.

Відповідно до статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно частини другої статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (із змінами та доповненнями).

Позивачем додано до позову власний розрахунок розміру судового збору (915 500,00+18 284,92+12 852,61=933 784,92). Із застосуванням розміру ставок за подання такої позовної заяви та з врахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 11 205,42 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 160 від 25.02.2026.

При цьому, при розрахунку позивачем суми боргу заявленої до стягнення, останнім допущено арифметичну помилку (915 500,00+18 284,92+12 852,61= 946 637,53).

Відтак, за подачу цього позову позивачу необхідно було сплатити 11 359,64 грн.

З огляду на зазначене позивачу необхідно надати обґрунтований розрахунок суми інфляційних нарахувань та 3% річних з посиланням на первинні документи, що впливають на розмір стягуваних сум (щодо кожного акту здачі-приймання робіт окремо) та докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Надати строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом подання до суду - детального розрахунку інфляційних нарахувань та 3% річних (щодо кожного акту здачі-приймання робіт окремо) та докази доплати судового збору в сумі 154,22 грн.

4. Попередити позивача про те, що у разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до суду; інакше вважається неподаною та повертається особі, що звернулася з позовною заявою.

5. Повідомити позивача про те, що він може отримати інформацію по справі, що розглядається, на вебсторінці офіційного вебпорталу судової влади в мережі Інтернет за адресою: http://pl.arbitr.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню (статті 235, 255 ГПК України).

Суддя Олена СЕМЧУК