ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

у справі про неплатоспроможність

13.02.2026м. ДніпроСправа № 904/386/26

за заявою Фізичної особи-підприємця Руденко Ілони Олександрівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про визнання неплатоспроможним

Суддя Бєлік В.Г.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою (подано через систему "Електронний суд"), в якій просить прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі про його неплатоспроможність в порядку, передбаченому положеннями Кодексу України з процедур банкрутства.

Дослідивши матеріали вищевказаної заяви, господарський суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви ОСОБА_1 без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство (далі - КУзПБ) регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Згідно з частини 3 статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Вимоги щодо заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність містяться, зокрема, у статтях 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до частини 1 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, а саме підстав, визначених у частині 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Разом з тим, перелік документів (доказів), які в обов`язковому порядку додаються до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність чітко визначений, зокрема, частиною 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з вимогами статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Крім того, суд звертає увагу, що докази повинні бути актуальними на дату подання відповідної заяви до суду.

Відповідно до частини 4 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів). Метою такого плану є відновлення платоспроможності боржника.

Судом зазначається, що у відповідності до статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Отже, план реструктуризації повинен містити умови відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника. План реструктуризації повинен бути реальний, тобто ґрунтуватися на документах і доказах, які не повинні ставитися судом під сумнів.

Як зазначає Верховний Суд у постанові від 16.12.2021 у справі №910/8306/20 законодавець визначив саме процедуру реструктуризації боргів як пріоритетну, яка є найбільш оптимальним варіантом закінчення справи про неплатоспроможність як для фізичної особи боржника, так і для кредиторів, оскільки там відбувається відновлення платоспроможності та більш повно погашаються борги боржника. І тільки за умови добросовісності громадянина, інститут неплатоспроможності фізичної особи може стати дієвим механізмом. При цьому для боржника-фізичної особи він дозволить зберегти та акумулювати активи для відновлення платоспроможності, а для кредитора - стане гарантією повернення заборгованості. Метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. Розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КзПБ, зокрема, щодо форми і змісту проекту плану, це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

Наказом Міністерства юстиції України №3258/5 від 24.10.2019 затверджено примірну форму плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність.

Однак, поданий боржником проект плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності не відповідає зазначеній примірній формі. В поданому плані реструктуризації не вказано графіку та розміру погашення розміру кредиторських вимог по кожному з кредиторів окремо.

У відповідності до вимог пункту 12 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються, зокрема: докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Відповідно до частини 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень, що складає 49 920,00 грн. (3 328,00 грн. (прожитковий мінімум для працездатних осіб) х 5) х3).

Разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи заявником подано Договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого, укладений з арбітражним керуючим Харитонюком Євгеном Васильовичем, свідоцтво №1901 від 08.01.2019, кандидатура якого запропонована для виконання повноважень керуючого реструктуризацією, щодо умов відстрочення та розстрочення оплати його винагороди.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У свою чергу, ст. 6 ЦК України, зокрема, визначено, що сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

З наведеного можна зробити висновок, що особам надається право вибору: використати вже існуючі диспозитивні норми законодавства для регламентації своїх відносин або встановити для себе правила поведінки на свій розсуд. Відтак цивільний договір як домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, виявляє автономію волі сторін щодо врегулювання їхніх правовідносин на власний розсуд (у межах, встановлених законом), тобто є актом встановлення обов`язкових правил для сторін договору, регулятором їх відносин.

Приписи ч. ч. 2 та 3 ст. 6 та ст. 627 ЦК України визначають співвідношення між актами цивільного законодавства і договором. Допустимість конкуренції між актами цивільного законодавства і договором випливає з того, що вказані норми передбачають ситуації, коли сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства та врегулювати свої відносини на власний розсуд, і коли вони не вправі цього робити.

Свобода договору, як одна з принципових засад цивільного законодавства, є межею законодавчого втручання у приватні відносини сторін. Водночас сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд, крім випадків, коли такий відступ неможливий в силу прямої вказівки акта законодавства, а також якщо відносини сторін регулюються імперативними нормами.

Відповідно сторони не можуть врегулювати свої відносини (визначити взаємні права та обов`язки) у спосіб, який суперечить існуючому публічному порядку, порушує положення Конституції України, не відповідає загальним засадам цивільного законодавства, передбаченим ст. 3 ЦК України, які обмежують свободу договору. Домовленість сторін договору про врегулювання своїх відносин всупереч існуючим у законодавстві обмеженням не спричиняє встановлення відповідного права та/або обов`язку, як і його зміни та припинення.

Пунктом 12 ч. 3 ст. 116 КУзПБ передбачено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень (абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», зокрема, встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб із 01.01.2026 у розмірі 3328,00грн.

Таким чином, загальна сума основної грошової винагороди арбітражного керуючого, яка повинна бути авансована заявником, становить 49920,00 грн (3328,00*5*3).

Водночас абз. 7 п. 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ установлено, зокрема, що тимчасово, під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування стосовно боржника справу про неплатоспроможність може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про неплатоспроможність додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом.

За таких обставин, законодавцем надано особі право під час звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подати: або докази авансування заявником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією у встановленому розмірі; або угоду, укладену між заявником та обраним ним арбітражним керуючим. При цьому, суд зазначає, що відповідна угода повинна бути укладена у порядку визначеному Цивільним кодексом України із дотриманням умов, визначених КУзПБ.

За умовами пункту 1.1 цей Договір визначає порядок оплати послуг та відшкодування витрат керуючого реструктуризацією, покладених на нього відповідно до Кодексу та Заяви на участь у справі про банкрутство фізичної особи боржника.

Відповідно до п.3.1 Договору оплата послуг керуючого реструктуризацією становить 45 420,00грн. за весь строк виконання повноважень арбітражним керуючим Харитонюком Є.В.

ОСОБА_1 вносить (перераховує) оплату рівними частинами протягом 9 місяців у сумі 5000,00грн. щомісячно на депозитний рахунок суду в якому відкрито провадження у справі про неплатоспроможність (п.3.3. Договору).

Відповідно до п.7.1 Договір набирає чинності з моменту його підписання Сторонами, та діє до моменту прийняття комітетом кредиторів відповідного рішення про встановлення оплати послуг керуючого реструктуризацією, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з п.7.3 Договору всі додатки до даного Договору, укладені Сторонами є невід`ємною частиною даного Договору.

26.04.2025 між арбітражним керуючим Харитонюком Є.В. та ОСОБА_1 укладено додаткову угоду до Договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 26.04.2025, відповідно до якої Сторонами внесено зміни в п.3.1 та 3.3 Договору, які викладено в наступні редакції:

"п.3.1 Оплата послуг керуючого реструктуризацією становить 22 710,00грн. за весь строк виконання повноважень ОСОБА_2 , починаючи з дати його призначення та до моменту прийняття комітетом кредиторів відповідного рішення про встановлення оплати послуг керуючого реструктуризацією".

"п.3.3 ОСОБА_1 вносить (перераховує) оплату рівними частинами протягом 5 місяців у сумі 4 542,00грн. щомісячно на депозитний рахунок суду в якому відкрито провадження у справі про неплатоспроможність".

Інші пункти Договору залишаються чинними, у тій редакції, в якій вони були викладені Сторонами у Договорі (п.2 Додаткової угоди).

Проаналізувавши зазначене у сукупності із абз. 7 п. 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, суд дійшов висновку, що законодавцем надано право особі подати відповідну угоду лише в частині виплати арбітражному керуючому грошової винагороди (установити окремий порядок розрахунку за виконану роботу), у зв`язку з чим, сторони вказаного договору не можуть відступити від положень КУзПБ у цій частині в силу їх імперативності. У свою чергу зазначений припис не дає права, зокрема, змінювати розмір винагороди арбітражного керуючого (у бік зменшення), який закріплений абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п.16 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства установлено, що тимчасово, під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування, зокрема, стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Разом з тим, господарський суд зазначає, що наявність запропонованої заявником кандидатури арбітражного керуючого для участі у справі про неплатоспроможність, не свідчить про її обов`язкове погодження для участі у справі, тому, за умови погодження іншої кандидатури арбітражного керуючого для участі у справі, останній буде позбавлений визначеної приписами частини 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією, яка відсутня, оскільки договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 26.04.2025, укладений між заявником та арбітражним керуючим Харитонюком Є.В. передбачає надання арбітражним керуючим послуг фізичній особі ОСОБА_1 на умовах відстрочення оплати винагороди та не відповідає приписам п.16 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства в частині предмету договору, оскільки предметом Угоди між заявником та арбітражним керуючим Харитонюком Є.В. є виконання арбітражним керуючим повноважень керуючого реструктуризацією боргів боржника, однак положеннями п.16 встановлено, що угода має діяти до закриття провадження у справі про неплатоспроможність, а не обмежуватись процедурою реструктуризацією боргів.

Згідно пункту 13 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини.

Суд звертає увагу, що докази повинні бути актуальними на дату подання відповідної заяви до суду.

Згідно п. 14 ч. 3 ст. 116 КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, окрім іншого, додаються інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

Відповідно до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 має заборгованість, зокрема, перед: АТ "ПУМБ", ПАТ "Таскомбанк", ТОВ "СОС Кредит", ТОВ "Таліон Плюс", ТОВ "Слон кредит", ТОВ "1 Безпечне агенство необхідниї кредитів", ТОВ "Укр Кредит Фінанс", ТОВ "ФК Віва Капітал", ТОВ "Селфі Кредит", ТОВ "Смартівей Юкрейн", ТОВ "Бізпозика", ТОВ "Авентус Україна", ТОВ "Лінеура Україна", АТ КБ "Приватбанк", АТ КБ "Універсалбанк", ОСОБА_3 .

До заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявником додано конкретизований список кредиторів, який у порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства не містить складових частин зазначеного боргу по кожному кредитору окремо (суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені)).

У відповідності до п. 5, 6 ч. 2 ст. 124 Кодексу України з процедур банкрутства, у плані реструктуризації боргів боржника зазначається розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів та вимоги кредиторів боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів.

За приписами ч. 3 ст. 124 Кодексу України з процедур банкрутства, план реструктуризації боргів боржника може містити положення про відстрочення чи розстрочення або прощення (списання) боргів чи їх частини.

Окрім викладеного, план реструктуризації має містити повну та достовірну інформацію щодо доходів та реальних витрат боржника на місяць, зокрема тих, що мають своє відображення в Розділі XIV Декларації.

Натомість, заявником не надано до заяви проекту плану реструктуризації, який відповідав би приписам ст. 124 Кодексу України з процедур банкрутства.

До матеріалів справи долучено інформацію з автоматизованої системи виконавчого провадження за змістом якої відсутня інформація щодо виконавчих проваджень боржником за якими є заявник.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутня інформація щодо наявності/відсутності виконавчих проваджень стягувачем за якими є заявник.

Зазначені обставини є підставою для залишення заяви про неплатоспроможність без руху.

Відповідно до частини 3 статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подано без додержання вимог Кодексу України з процедур банкрутства, суд вважає за необхідне залишити її без руху, повідомити заявника про допущені недоліки та надати п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для їхнього усунення, а також попередити ОСОБА_1 про те, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

Керуючись статтями 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, частини 4 статті 34, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву Фізичної особи-підприємця Руденко Ілони Олександрівни - залишити без руху.

2. Встановити строк на усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху.

3. Запропонувати заявнику усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у встановлений строк, надавши суду:

- договір з арбітражний керуючим укладений відповідно до вимог до п.16 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства;

- декларації про майновий стан за три роки (за кожен рік окремо), що передували поданню до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та за 2025 рік, заповнені з урахуванням приміток до форми декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5 та довідок про доходи заявника та членів її сім`ї, виданих податковим органом;

- докази отримання кредитних коштів/коштів за договорами позики/розписками та письмові пояснення з приводу того на які потреби були направлені зазначені грошові кошти з належними доказами (виписки по рахункам боржника зазначених в ухвалі суду, починаючи з 2022 року);

- конкретизований список кредиторів відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з питань банкрутства;

- проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства за формою, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України №3258/5 від 24.10.2019.

- інформацію щодо наявності/відсутності виконавчих проваджень стягувачем за якими є заявник.

4. Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання заявником вимог суду про усунення недоліків заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

Ухвала набирає законної сили - 13.02.2026 та не підлягає оскарженню.

Суддя В.Г. Бєлік