УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви про перегляд

судового рішення за нововиявленими обставинами

м. Київ

29.01.2026Справа №910/18567/20

За заявою ОСОБА_1

про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду

міста Києва від 16.12.2021

у справі №910/18567/20

за позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд"

2. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу

Мазарчук Наталії Володимирівни

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів - ОСОБА_2

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників та скасування

реєстраційної дії,

за заявою третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору -

ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд"

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників

Суддя Бойко Р.В.

секретар судового засідання Кучерява О.М.

Представники учасників справи:

від позивача (заявника): Тарасов С.О.

від відповідача-1: Нор А.Г.

від відповідача-2: не з`явився

третя особа: ОСОБА_2

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни, в якому просив:

- визнати недійсним з моменту прийняття рішення з шостого питання порядку денного загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" щодо зменшення статутного капіталу товариства на розмір неоплаченої частини частки учасника ОСОБА_1 , затвердження статутного капіталу та перерозподілу часток, оформлене протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020;

- скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційну дію від 30.10.2020 №029007462 "Зміна розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) юридичної особи. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи", проведену державним реєстратором - приватним нотаріусом Мазарчук Н.В. щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" ().

У грудні 2020 року від ОСОБА_2 надійшла позовна заява третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", в якій заявником було заявлено вимоги про:

- визнання недійсним з моменту прийняття рішення з шостого питання порядку денного загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" щодо зменшення статутного капіталу товариства на розмір неоплаченої частини частки учасника ОСОБА_1 , затвердження статутного капіталу та перерозподілу часток, оформлене протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020;

- скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційну дію від 30.10.2020 №029007462 "Зміна розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) юридичної особи. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи", проведену державним реєстратором - приватним нотаріусом Мазарчук Н.В. щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" ().

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.12.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022, у справі №910/18567/20 в задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційної дії відмовлено повністю; судові витрати по оплаті судового збору за розгляд такого позову покладено на ОСОБА_1 ; в задоволенні позову ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників відмовлено повністю; судові витрати по оплаті судового збору за розгляд такого позову покладено на ОСОБА_2 .

Ухвалою Верховного Суду від 08.05.2023 відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі №910/18567/20 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022.

У листопаді 2025 року через систему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій заявник просить суд переглянути за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20, скасувати його та ухвалити нове судове рішення, яким повністю задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 вказує, що після набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 ОСОБА_1 довідався, що в межах кримінального провадження №0000666 від 10.07.2020 було проведено судово-економічну експертизу (висновок експертів №15972/15973/21-72 від 04.06.2021), за результатами якої зроблено наступні висновки:

1. Згідно протоколу Загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" від 05.06.2019 №05/06/2019 та Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" (нова редакція), затвердженого Загальними зборами Учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", протокол від 05.06.2019 №05/06/2019, збільшення статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" за рахунок додаткових вкладів відповідно до розподілу їх часток у статутному капіталі Товариства, без порушення відсоткових співвідношень часток Учасників у статутному капіталі Товариства здійснено без урахування вимог п. 9 ст. 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

2. У період з 17.07.2020 по 12.11.2020 учасником ОСОБА_2 внесено грошових коштів в якості збільшення статутного капіталу на поточний рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" на загальну суму 14 641 300,00 грн, проте ОСОБА_2 внесення грошових коштів в якості збільшення статутного капіталу здійснено без урахування вимог п. 9 ст. 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Заявник вказує, що встановлені висновком судово-економічної експертизи №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 обставини повністю спростовують наведені у спірному рішенні загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", яке оформлено протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020, відомості те, що станом на 27.10.2020 (день проведення загальних зборів учасників товариства) учасник ОСОБА_2 погасила заборгованість, і повністю внесла додатковий вклад до статутного капіталу товариства, а проведені 27.10.2020 загальні збори учасників були не повноважні за відсутності голосів та більшої кількості голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з порядку денного, що оформлено протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020, а відтак і спростовують факти, покладені в основу рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20.

Щодо строку звернення із заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, то ОСОБА_1 зазначає, що тривалий час не був обізнаний з матеріалами кримінального провадження №0000666 від 10.07.2020 та не мав можливості з ними ознайомитися раніше, ніж отримав через свого представника 27.10.2025 висновок судово-економічної експертизи №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 та 30.10.2025 дозвіл слідчого на розголошення відомостей досудового розслідування кримінального провадження №0000666 від 10.07.2020.

У змісті заяви ОСОБА_1 вказує, що поніс і очікує понести судові витрати на оплату професійної правничої допомоги у зв`язку із підготовкою та розглядом у суді справи №910/18567/20 у розмірі 35 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.11.2025 відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20; постановлено здійснювати розгляд заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду в порядку спрощеного провадження з повідомленням учасників справи; запропоновано учасникам судового процесу надати суду у строк - до початку судового засідання, призначеного на 02.12.2025: письмові пояснення (заперечення) щодо заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду; докази на підтвердження своїх пояснень/заперечень (у разі їх наявності); докази направлення примірників пояснень/заперечень іншим учасникам судового процесу; розгляд заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду призначено на 02.12.2025.

02.12.2025 через систему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" надійшли заперечення, в яких відповідач-1 вказує, що ОСОБА_1 має процесуальний статус потерпілого у кримінальному провадженні №0000666 від 10.07.2020, а відтак виявлення відповідних обставин вже після прийняття остаточного судового рішення у справі №910/18567/20 було наслідком виключно суб`єктивних дій (бездіяльності) заявника, який не був позбавлений можливості з`ясувати такі обставини відповідно до приписів ч. 1 ст. 221 Кримінального процесуального кодексу України у будь-який момент до вирішення судом спору у даній справі, а отже такі обставини не відповідають визначеним процесуальним законом ознакам нововиявлених обставин. Більше того, відповідач-1 вважає, що наведені заявником обставини не є нововиявленими і за своїм змістом, оскільки не відповідають і не стосуються предмета доказування у справі №910/18567/20. Так, Товариство з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" звертає увагу суду, що експертне дослідження №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 здійснювалося поза межами періоду здійснення учасниками товариства ОСОБА_2 і ОСОБА_1 своїх додаткових вкладів на виконання рішення загальних зборів, оформленого протоколом №9 від 21.09.2017, яким є період з дати його прийняття по 27.10.2020, що стосується предмета доказування у справі №910/18567/20, а тому висновок експертів №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 не є належним, допустимим та достовірним доказом в зазначеній справі, а, відтак, зроблені в ньому висновки не є і не можуть бути нововиявленими обставинами у справі №910/18567/20 в розумінні приписів п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України. При цьому, відповідач-1 зазначає, що вирішення питання, чи вірно судом надано оцінку певним доказам, належить до компетенції судів вищих інстанцій, та не може бути вирішено в рамках розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

Протокольними ухвалами Господарського суду міста Києва від 02.12.2025 запропоновано заявнику надати пояснення щодо розміру внесених ОСОБА_2 коштів до статутного капіталу товариства та щодо дефектності рішення суду з урахування розмірів таких внесків; встановлено заявнику строк для надання пояснень - до 01.01.2026; відкладено судове з розгляду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 на 15.01.2026.

01.01.2026 через систему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення у справі, в яких позивач вказує, що у кримінальному провадженні №00000666 від 10.07.2020 проведено комісійну судово-економічну експертизу від 04.06.2021 №15972/15973/21-72, на дослідженні якої були надані банківські виписки (інформація про рух коштів) Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" по банківському рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у АТ "Райффайзен Банк Аваль", та банківському рахунку НОМЕР_2 , відкритому у АБ "Радабанк". Заявник вказує, що експертами підтверджено, що ОСОБА_3 на виконання рішення загальних зборів учасників відповідача-1, що оформлено протоколом №9 від 21.09.2017, сплачено лише 14 641 300,00 грн із вказівкою на призначення платежу - на виконання протоколу №9 від 21.09.2017. Таким чином, заявник стверджує, що учасник ОСОБА_2 повинна була сплатити додатковий вклад до статутного капіталу у сумі 16 200 000,00 грн, а сплатила лише 14 641 000,00 грн. На думку заявника, дефект рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 полягає у тому, що місцевим господарським судом на підставі письмових доказів, поданих відповідачем-1 та третьою особою, було встановлено те, що на момент прийняття оскаржуваного рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", оформленого протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020, учасником товариства ОСОБА_2 було повністю внесено свій додатковий вклад до статутного капіталу у розмірі 16 200 000,00 грн. Позивач вважає, що подані відповідачем-1 та третьою особою письмові докази на підтвердження оплати ОСОБА_2 своєї частки в статутному капіталі відповідача-1 є недостовірними і не належними, проте на підставі них Господарський суд міста Києва у своєму рішенні від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 встановив, що ОСОБА_2 станом на 27.10.2020 було сплачено внесок у розмірі 16 200 000,00 грн.

15.01.2026 через систему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" надійшло клопотання про передачу справи №910/18567/20 за підсудністю, яке обґрунтоване тим, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2024, яка залишена без змін постановою Верховного Суду від 25.09.2025, відкрито провадження у справі №910/9121/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", відтак, на думку відповідача-1, перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 має здійснювати суд в межах справи про банкрутство.

Також 15.01.2026 через систему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" надійшли додаткові пояснення, в яких відповідач-1 стверджує, що третьою особою був повністю внесений затверджений рішенням загальних зборів учасників товариства, оформленим протоколом №9 загальних зборів учасників товариства від 21.09.2017, додатковий грошовий вклад в сумі 16 200 000,00 грн, а відтак, ОСОБА_2 повністю оплачена належна їй на той час частка в статутному капіталі номінальною вартістю 18 700 000,00 грн, що становить 50,00% статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд". Також відповідач-1 повторно вказує, що обставини формування статутного капіталу ТОВ "Петрус-Інвестбуд" його учасниками з дати державної реєстрації вказаного товариства шляхом здійснення майнових і грошових внесків не були предметом експертного дослідження №15972/15973/21-72 від 04.06.2021, а останнє взагалі здійснювалося поза межами періоду здійснення учасниками товариства ОСОБА_2 і ОСОБА_1 своїх додаткових вкладів на виконання рішення загальних зборів, оформленого протоколом №9 від 21.09.2017, яким є період з дати його прийняття по 27.10.2020, що стосується предмета доказування у справі №910/18567/20, а відтак висновок експертів №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 не є належним, допустимим та достовірним доказом в зазначеній справі, тому зроблені в ньому висновки не є і не можуть бути нововиявленими обставинами у справі №910/18567/20 в розумінні приписів п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України. Крім того, відповідач-1 звертає увагу суду, що відсутність будь-яких порушень законодавства під час прийняття оскаржуваного у справі рішення загальних зборів учасників ТОВ "Петрус-Інвестбуд", оформленого протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020, підтверджується також постановою слідчого Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві від 19.12.2025 про закриття кримінального провадження, якою кримінальне провадження №0000666, внесене до ЄРДР 10.07.2020, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ч. 3 ст. 206-2, ч. 4 ст. 190 КК України, закрите на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

15.01.2026 через систему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшли заперечення на клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про передачу справи №910/18567/20 за підсудністю.

Протокольними ухвалами Господарського суду міста Києва від 15.01.2026 відкладено вирішення питання щодо передачі заяви за підсудністю на більш пізню стадію судового розгляду; долучено подані докази до матеріалів справи; застосовано до представника позивача - ОСОБА_4 заходи процесуального примусу у виді попередження; відкладено судове засідання з розгляду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 на 29.01.2026.

В призначене на 29.01.2026 судове засідання з`явились представники ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" та ОСОБА_2 , надали свої пояснення з приводу заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, у відповідності до яких позивач (заявник) свою заяву підтримав та просив її задовольнити із ухваленням нового рішення про задоволення позову повністю, в той час як відповідач-1 та третя особа просили відмовити в задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталія Володимирівна в судові засідання з розгляду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 не з`являлась, про причини неявки суд не повідомляла, хоча про призначені судові засідання повідомлялась належним чином.

Зважаючи на відсутність будь-яких повідомлень про причини неявки відповідача-2 в судові засідання та встановлені господарським процесуальним законом скорочені терміни перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, суд, керуючись п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, прийшов до висновку про можливість розглянути заяву ОСОБА_1 за відсутності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни.

Водночас, перш за все суд вбачає за необхідне розглянути клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про передачу справи №910/18567/20 за підсудністю.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2024, яка залишена без змін постановою Верховного Суду від 25.09.2025 відкрито провадження у справі №910/9121/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", відтак, на думку відповідача-1, перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 має здійснювати суд в межах справи про банкрутство.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частиною 1 статті 3 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Кодексу України з процедур банкрутства, Закону України "Про міжнародне приватне право", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Господарський процесуальний закон визначає виключні випадки для передачі справи з одного суду до іншого суду у статті 30 Господарського процесуального кодексу України, а статтею 31 Господарського процесуального кодексу України визначає умови, за яких справа передається з одного суду до іншого суду.

Відповідачем-1 поставлено питання про передачу даної заяви для розгляду в межах справи про банкрутство ТОВ "Петрус-Інвестбуд" №910/9121/24, яка відкрита ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2024 у справі №910/9121/24.

Дана справа №910/18567/20 прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності - за 4 роки до відкриття справи про банкрутство, а рішення у даній справи, яке набуло статусу остаточного ухвалено 16.12.2021, залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду - 08.12.2022.

Окреслена ситуація регулюється частиною другою статті 31 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої справа, прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому суду, за винятком випадків, коли внаслідок змін у складі відповідачів справа відноситься до виключної підсудності іншого суду.

Тобто Господарський процесуальний кодекс України зобов`язує суд продовжити розгляд справи (у випадку про який йде мова в заяві відповідача-1), і містить лише одне виключення - коли внаслідок змін у складі відповідачів справа відноситься до виключної підсудності іншого суду.

Передбачений ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України випадок не має місця в межах справи №910/18567/20, адже рішення набрало законної сили 08.12.2022.

Частиною 15 статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів.

За змістом частин 2, 3 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), у межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника, у тому числі спори про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України.

Матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Оцінюючи конкуренцію вказаних норм, суд в першу чергу звертається до прийомів законодавчої техніки з метою з`ясування дійсного змісту сформульованої правової норми у тексті Господарського процесуального кодексу України та Кодексу України з процедур банкрутства: тлумачення Господарського процесуального кодексу України в частині відсутності у положеннях ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України згадки про передбачений ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства випадок.

У Господарському процесуальному кодексі України законодавець неодноразово застосовує конструкцію виділення норм (випадків), які по іншому регулюються Кодексом України з процедур банкрутства, а саме:

- ч. 5 ст. 41 щодо іншого визначення Кодексом України з процедур банкрутства складу учасників справи;

- п. 3-1 ч. 7 ст. 137 щодо виключень випадків та особливого порядку накладання арешту, що передбачені Кодексом України з процедур банкрутства;

- ч. 5 ст. 232 щодо особливих видів судових рішень, що приймаються в Кодексі України з процедур банкрутства;

- ч. 1 ст. 235 щодо можливості передбачення Кодексом України з процедур банкрутства іншого порядку надрання законної сили ухвалами суду;

- ч. 2 ст. 255 щодо випадків апеляційного оскаржень судових рішень відповідно до Кодексу України з процедур банкрутства;

- ч. 3 ст. 273 щодо особливих строків розгляду апеляційних скарг на постанови, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства;

- п. 4 ч. 1 ст. 287 щодо судових актів, які підлягають касаційному перегляду, що визначено Кодексом України з процедур банкрутства;

- ч. 1 ст. 320 щодо перегляду за нововиявленими обставинами ухвал, які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства;

- ч. 5 ст. 337 щодо права застосувати тимчасове обмеження фізичної особи в порядку визначеному Кодексом України з процедур банкрутства.

Відтак, за логікою законодавця наявність норми у Кодексі України з процедур банкрутства, яка не відповідає загальним приписам Господарського процесуального кодексу України, зумовило зміну відповідних норм Господарського процесуального кодексу України із додаванням у ці норми слів "у порядку, визначеному Кодексом України з процедур банкрутства", "крім випадків, визначених Кодексом України з процедур банкрутства " або рівнозначних словосполучень в залежності від суті неузгодженості.

Прикметно, що останні зміни до Господарського процесуального кодексу України (в частині узгодженості його із Кодексом України з процедур банкрутства, в т.ч. заміни слів "Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" на Кодекс України з процедур банкрутства) внесені Законом України "Про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства та деяких інших законодавчих актів України щодо імплементації Директиви Європейського парламенту та Ради Європейського Союзу 2019/1023 та запровадження процедур превентивної реструктуризації" від 19.09.2024 №3985-ІХ.

На цей момент, положення ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства мали діючу редакцію, проте законодавець не вносив ніяких змін до ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України.

Це спростовує твердження про безумовну перевагу конкуруючих норм Кодексу України з процедур банкрутства над нормами Господарського процесуального кодексу України, адже за такою логікою законодавець би вніс зміни до ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України, доповнивши додатковим виключенням із загального правила незмінності складу суду. Суд не може себе переконати у можливості тлумачення цих норм таким чином, що у дев`ятьох випадках законодавець вніс відповідне регулювання щодо особливостей Кодексом України з процедур банкрутства до Господарського процесуального кодексу України, а там де не вніс, то все одно Кодекс України з процедур банкрутства має пріоритет над Господарським процесуальним кодексом України.

Особливо коли мова йде про розгляд справи у позовному провадженні, де пріоритетними є норми Господарського процесуального кодексу України із закріпленим ч. 13 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України принципом незмінності складу суду.

Отже, за описаної логікою законодавця, у разі якщо б він бажав узгодити між собою взаємовиключні норми Господарського процесуального кодексу України та Кодексу України з процедур банкрутства (як в даному випадку ч. 2 ст. 31 ГПК України і ч. 15 ст. 32 ГПК України та ч. 3 ст. 7 КУПБ) від повинен був доповнити ч. 2 ст. 31, ч. 15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України іншим винятком із загального правила на зразок застосованої по тексту Господарського процесуального кодексу України законодавчої техніки словосполученням "та у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства" чого зроблено не було.

Положення статей 31, 32 Господарського процесуального кодексу України не зазнали змін у зв`язку із прийняттям Кодексу України з процедур банкрутства, на відміну від інших норм Господарського процесуального кодексу України, до яких включені норми, спрямовані на врегулювання суперечностей із приписами КУПБ.

Таким чином, законодавець не бажав внести зміни до положень ч. 2 ст. 31 і ч. 15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України та не додав у цю норму інше виключення із загального правила про обов`язок суду розглянути справу, яка надійшла до його провадження із додержанням правил підсудності.

Зміст ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України по суті встановлює обов`язок суду продовжувати розгляд справи, прийнятої судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, за винятком одного випадку, до якого ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства не відноситься, а ч. 15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України має виключення у вигляді неможливості сформувати такий склад суду, тобто суддя який первісно розглянув справу, не працює в суді.

Припускаючи, що наведена неузгодженість ч. 2 ст. 31, ч.15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України та ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, могла виникнути через "недогляд" законодавця, який забув внести зміни до цієї норми закону, та враховуючи закріплений практикою Верховного Суду принцип концентрації всіх справ в межах справи про банкрутство, суд пояснить свою логіку застосування цих норм.

Розмірковуючи про цю конкуренцію, суд поставив перед собою питання "чи залежить питання передачі справи до справи про банкрутство в залежності від стадії розгляду справи, яка розглядається у позовному провадженні?". Для більш яскравого прикладу, "Якби провадження у справі про банкрутство було відкрито (і заявлено аналогічне клопотання) після завершення судових дебатів та переходу суду до стадії ухвалення судового рішення та призначення дати для оголошення повного тексту рішення (аналог стадії нарадчої кімнати)?".

У цьому випадку, для суду очевидно, що відсутні підстави для передачі справи, адже її розгляд по суті відбувся.

Єдиний існуючий виняток із передбаченого ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України правила пов`язаний із залученням співвідповідача, що є допустимим згідно ч. 1 ст. 48 Господарського процесуального кодексу України виключно на стадії підготовчого провадження (при розгляді справи у загальному провадженні).

Отже, реальне застосування ч. 2 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України у існуючій редакції допустиме виключно на стадії підготовчого провадження (при розгляді справи у позовному провадженні).

Це пояснюється як визначеними статтями 177, 182, 185 Господарського процесуального кодексу України завданнями цього провадження, так і повноваженнями суду щодо дій і рішень, які вчиняються у ньому.

Відтак, саме у підготовчому провадженні допускається вирішення питання про зміну суду, який розглядає справу, а після закриття підготовчого провадження суд має єдине завдання та обумовлені цим завданням повноваження - розгляд справи по суті (розгляд та вирішення спору) на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.

У даній справі мова йде про екстраординарний перегляд остаточного рішення, що не охоплюється вказаною логікою суду.

Крім того, у даній справі відповідачем-1 хоч і є банкрут, проте спір стосується оскарження рішень цього товариства, які впливають на розподіл часток учасників - фізичних осіб, що виключає вплив рішення у справі на майнові відносини банкрута.

Це за сутнісним критерієм концентрації справ в межах справи про банкрутство є самодостатньою підставою для виключення передачі даної справи для екстраординарного перегляду рішення в межах справи про банкрутство.

З огляду на наведене відсутні підстави для передачі даної справи до суду, який розглядає справу про банкрутство ТОВ "Петрус-інвестбуд", а відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про передачу справи №910/18567/20 за підсудністю.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача, відповідача-1 та третьої особи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду заяви та її вирішення по суті, Господарський суд міста Києва встановив наступне.

Перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами у господарських справах врегульовано главою 3 розділу IV Господарського процесуального кодексу України та є особливим видом провадження в господарському судочинстві. Підставою такого перегляду є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї, а також встановлення неконституційності нормативно-правового акта, встановлення порушення міжнародних зобов`язань. Тобто перегляд справи за нововиявленими або виключними обставинами має на меті перегляд вже розглянутої справи з урахуванням істотної обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Однією з підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (пункт 1 частини 2 статті Господарського процесуального кодексу України).

Верховний Суд вже неодноразово зазначав, що необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, існування обставин на час розгляду справи, по-друге те, що ці обставини не були та не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи, по-третє, істотність цих обставин для розгляду справи (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). За відсутності принаймні однієї з цих ознак обставини не можуть вважатися нововиявленими та, відповідно, бути підставою для перегляду прийнятого у справі судового рішення.

Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту). Так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами. Також не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами. Не можуть визнаватися нововиявленими обставини, на які посилався учасник судового процесу в своїх поясненнях в суді будь-якої з інстанцій, або які могли бути встановлені судом у разі виконання вимог процесуального закону. Такі правові висновки містяться у постановах Верховного Суду від 14.05.2019 у справі №905/1502/15, від 10.03.2020 у справі №910/10784/18, від 15.09.2025 у справі №914/1896/22 та від 15.12.2025 у справі №914/3456/23.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, визначена Господарським процесуальним кодексом України, є окремою формою судового процесу, що має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та/або необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Згідно з положеннями частини 4 статті 320 Господарського процесуального кодексу України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Тобто не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від від 15.09.2025 у справі №914/1896/22 та від 05.06.2025 у справі №910/11208/23.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 у справі №910/8113/16 висловила правову позицію, відповідно до якої суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Так, заявник у якості нововиявлених посилається на такі обставини:

- обставини, встановлені судово-економічною експертизою та складеним висновок №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000666 від 10.07.2020. Зазначає, що в дослідницькій частині висновку експертами встановлено невнесення ОСОБА_2 станом на 27.10.2020 в повному обсязі свого вкладу до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд". Такі обставини, вказує позивач, є істотними і повністю спростовують наведені у спірному рішенні загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", яке оформлено протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020, відомості те, що станом на 27.10.2020 (день проведення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд") учасник ОСОБА_2 погасила заборгованість, і повністю внесла додатковий вклад до статутного капіталу відповідача-1, а проведені 27.10.2020 загальні збори учасників були не повноважні за відсутності голосів та більшої кількості голосів усіх учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", які мають право голосу з порядку денного, що оформлено протоколом №27/10/2020 від 27.10.2020;

- обставини не сформованості статного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" підтверджується листом Державної податкової служби України від 23.07.2025, яким надано фінансову звітність відповідача-1;

- обставини, які у сукупності можуть свідчити про зловживання відповідачем-1 та третьою особою процесуальними правами (умисне повідомлення суду завідомо недостовірних відомостей (у тому числі доказів) як входять у предмет доказуванню в даній справі);

- обставини подій відчуження майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", які мали місце після розгляду справи №910/18567/20 судом, та називає їх рейдерським захопленням майна позивача та компаній, бенефіціарним власником яких був ОСОБА_1 , що підтверджується відкритою відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" справою про банкрутство №910/9121/24.

Вирішуючи спір у справі №910/18567/20, суд виходив із обставини неповного формування статутного капіталу ОСОБА_1 та повного формування ОСОБА_2 , що зумовило ухвалене рішення суду. Обставини, як повного формування статутного капіталу ОСОБА_1 , так і неповного формування статутного капіталу ОСОБА_2 з високою долею ймовірності призвели б до іншого судового рішення, а тому такі обставини мають істотне значення для розгляду справи.

Перевіряючи другий критерій нововиявленості обставин - щодо необізнаності та неможливості обізнаності заявника про ці обставини під час розгляду справи, суд не може себе переконати, що обставини формування статутного капіталу ОСОБА_2 не могли бути з`ясовані при розгляді справи №910/18567/20.

Позиція Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" у спорі між учасниками, які володіють рівною кількістю часток, для суду не є визначальною, адже суд розуміє, що виконавчий орган товариства, як правило діє на стороні одного із учасників конфлікту. Це змушує суд критично відноситися до наданої таким виконавчим органом інформації та сприяти іншому учаснику (який не контролює виконавчий орган) у одержанні доказів, якщо знаходять у розпорядженні такого товариства.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 під час розгляду справи №910/18567/20 не заперечував обставин формування статутного капіталу ОСОБА_2 у повному обсязі, а тому така позиція спростовує, як твердження про введення суду в оману, так і процесуальні дефекти щодо встановлення певних обставин.

Відсутність незгоди позивача під час розгляду справи №910/18567/20 із обставиною формування ОСОБА_2 статутного капталу виключає право заперечувати проти такої обставини як під час розгляду справи по суті, так і при екстраординарному перегляді рішення за нововиявленими обставинами. Доказів того, що позивач не заперечив проти цієї обставини з підстав, що не залежали від нього, заявником не надано.

Наведене виключає висновок про те, що описані обставини формування ОСОБА_2 статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" не були та не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи №910/18567/20.

В будь-якому разі, суд оцінив висновок судово-економічної експертизи №15972/15973/21-72 від 04.06.2021 та відзначає, що такий висновок не містить обставин, що спростовують обставини, з яких виходив суд при ухваленні рішення по справі №910/18567/20.

По-перше, перед експерти ставили питання не щодо повного формування ОСОБА_2 статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", а обмежили таке питання часовими межами з "17.07.2020 по 12.11.2020".

Заснування Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" 15.06.2006 та ухвалення чергового рішення про збільшення статутного капіталу відповідача-1 21.09.2017 передбачувано давало неповну відповідь на питання щодо повного формування статутного капіталу ОСОБА_2 .

По-друге, експерт досліджує формування статутного капіталу у формі внесення додаткового вкладу за рішенням загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" від 21.09.2017 і описує, що учасники мали внести додатковий вклад у розмірі 16 200 000 грн.

У третьому і четвертому абзаці на 37 сторінці висновку міститься твердження експерта за наслідком підрахунку операцій за банківським виписками про внесення ОСОБА_2 у період з 13.12.2017 по 19.08.2020 до статутного капіталу 16 790 870 грн. (2 149 570 + 2 341 300 +12 300 000).

Далі, експерт описує, що ОСОБА_2 згідно протоколу №9 від 21.09.2017 в якості збільшення статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" внесла 16 790 870 грн.

У подальшому (абзац 2 сторінки 38 висновку) експерт робить взаємовиключний висновок про недоотримання ОСОБА_2 рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" стосовно суми внесення додаткового вкладу.

Суд відзначає свавільність такого висновку експертів, адже хоча математично 16 790 870 грн не дорівнює 16 200 000 грн, проте сутністно особа, яка сплатила 16 790 870 грн виконала рішення про сплату меншої суми (16 200 000 грн) та передбачений рішенням загальних зборів обов`язок.

По-третє, резолютивна частина висновку про сплату ОСОБА_2 коштів у період з 17.07.2020 по 12.11.2020 може і має якесь значення у межах досудового розслідування, проте для суду визначальним було внесення додаткового вкладу безвідносно до строку внесення, а причини неврахування у резолютивній частині висновку експертів сум, що внесені у проміжку часу з 21.09.2017 по 17.07.2020, залишилися для суду загадкою.

В будь-якому випадку висновок експерта не має для суду істотного значення, а встановлена експертом сума внесеного ОСОБА_2 додаткового вкладу розвіює будь-який сумнів суду щодо існування судової помилки при ухваленні рішення суду по справі №910/18567/20.

Твердження ОСОБА_1 про події відчуження майна відповідача-1 та справу про банкрутство останнього, які мали місце після винесення судом рішення по справі №910/18567/20, виходять за межі обставин, які можуть розглядатися в якості нововиявлених, адже вони не існували на момент розгляду справи судом.

За таких обставин суд відмовляє у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 за нововиявленими обставинами та залишає відповідне судове рішення в силі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 31, 32, 86, 233, 234, 320, 325 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 відмовити повністю.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі №910/18567/20 залишити без змін.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (29.01.2026) та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня складення її повного тексту безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст ухвали складено 19.02.2026.

Суддя Р.В. Бойко