ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

16.02.2026м. ДніпроСправа № 904/2684/25 (904/572/26)

Суддя Примак С.А. , розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1

до Акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат"

про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробіної плати

в межах справи №904/2684/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНИК", м. Київ

до боржника Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

без участі (виклику) представників сторін

ВСТАНОВИВ:

11.02.2026 до господарського суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати до Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ".

Згідно Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2026 справу № 904/2684/25 (904/572/26) передано на розгляд судді Примака С.А.

Дослідивши матеріали позовної заяви, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до абз. 4 ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Положеннями частин 3, 4 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше; за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи викладене, господарський суд вважає за необхідне здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, а також призначити судове засідання з метою забезпечення участі сторін у судовому розгляді, реалізації їхнього права на належний захист.

У той же час, у відповідності до вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

При цьому розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

З огляду на викладене, з метою надання можливості сторонам скористатись процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності, суд дійшов висновку про необхідність призначення розгляду справи в судовому засіданні в межах розумного строку.

Суд також відзначає, що дана ухвала постановлена з урахуванням графіку раніше призначених справ, а також перебуванням головуючого судді у справі у щорічній основній відпустці.

Окрім того, представник позивача в позовній заяві зазначає, що відповідно до Адвокатського запиту за Вих.№01-01/05 від 12.01.2026 року на адресу Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ" у зв`язку з наданням ОСОБА_1 правової допомоги, керуючись положеннями ст.ст. 20, 23, 24 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», були запитані документи:

- довідку про нарахування та виплату заробітної плати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за весь період роботи (з 17 березня 2017року по 21 листопада 2025 року), із помісячним розрахунком усіх видів виплат (основна заробітна плата, надбавки, премії, відпускні тощо), а також із зазначенням сум проведених утримань (податків та зборів) та фактично виплачених коштів.

- у разі наявності заборгованості розрахунок її суми станом на дату надання відповіді та офіційну письмову інформацію стосовно обставин утворення заборгованості та причин її не погашення.

- належним чином завірену копію наказу про звільнення ОСОБА_1 .

Натомість, на думку представника позивача, відповідач протиправно відмовив надати зазначену інформацію, посилаючись на те, що це інформація з обмеженим доступом. Зазначена відмова є протиправною. З адвокатського запиту прямо вбачається, що правнича допомога надається самій ОСОБА_1 договір про надання правничої допомоги; ордер; копію паспорта та РНОКПП позивачки. Адвокат є належним представником суб`єкта персональних даних, а не третьою особою. Відповідач послався на відсутність письмової згоди ОСОБА_2 , що юридично є неправильно, оскільки Відповідно до п.2 ч.2 ст.7 Закону «Про захист персональних даних», ст. 24 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» згода суб`єкта персональних даних не вимагається, якщо обробка здійснюється представником цієї особи; на підставі договору та ордера; в інтересах реалізації її прав. Адвокат замінює волю клієнта у межах наданих повноважень.

Таким чином, з метою належної реалізації права на судовий захист, забезпечення принципу змагальності та можливості доведення заявлених позовних вимог щодо стягнення заборгованості по заробітній платі, позивач просить господарський суд про витребування у відповідача офіційної довідки та розрахунку нарахованої, виплаченої та невиплаченої заробітної плати.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Враховуючи обґрунтованість заяви представника позивача про витребування документів, господарський суд вважає за необхідне задовольнити клопотання про витребування документів.

Керуючись статтями 32, 81, 120, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

3. Призначити судове засідання для розгляду справи по суті, яке відбудеться 21.05.2026 о 11:30 год. у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 3-410 за адресою: 49505, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

4. Витребувати у Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ" (Україна, Дніпропетровська область, 50029, місто Кривий Ріг, Покровський район, вулиця Симбірцева, 1А, 7) відносно позивача - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) наступну офіційну письмову інформацію:

- довідку про нарахування та виплату заробітної плати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за весь період роботи (з 17 березня 2017року по 21 листопада 2025 року), із помісячним розрахунком усіх видів виплат (основна заробітна плата, надбавки, премії, відпускні тощо), а також із зазначенням сум проведених утримань (податків та зборів) та фактично виплачених коштів.

- розрахунок суми заборгованості по заробітній платі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на дату надання відповіді та офіційну письмову інформацію стосовно обставин утворення заборгованості та причин її не погашення.

- належним чином завірену копію наказу про звільнення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Роз`яснити відповідачу що відповідно до ст. 178 ГПК України він має право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 165 ГПК України протягом 15 днів з дня отримання ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

У разі ненадання відзиву на позовну заяву, додаткових доказів у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Враховуючи запровадження воєнного стану в Україні, роз`яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань на адресу суду:

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.А. Примак