ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року

м. Київ

cправа № 911/1705/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кролевець О. А. - головуючий, Баранець О. М., Мамалуй О. О..,

за участю секретаря судового засідання - Грабовського Д. А.

та представників:

скаржника - Ксенз С. О., Щербань Д. М.

позивача - не з`явився

відповідача - Поліщук О. М.

третьої особи 1 - не з`явився

третьої особи 2 - Зражевський Д. В.

третьої особи 3 - не з`явився

третьої особи 4 - не з`явився

третьої особи 5 - не з`явився

третьої особи 6 - не з`явився

третьої особи 7 - не з`явився

учасник - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_2

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 (головуючий - Руденко М. А., судді Пономаренко Є. Ю., Барсук М. А.)

у справі № 911/1705/22

за позовом ОСОБА_3

до Громадської організації масив садівницьких товариств "Дружба"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) ОСОБА_4 , 2) ОСОБА_5 , 3) ОСОБА_6 , 4) ОСОБА_7 , 5) ОСОБА_8 , 6) ОСОБА_9 , 7) ОСОБА_10

про визнання недійсними рішень органів управління громадської організації,

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

1. ОСОБА_3 звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Громадської організації масив садівницьких товариств "Дружба" з вимогами про: 1) визнання незаконним та скасування наказу голови правління ГО МСТ "Дружба" № 1-ГП/2022 від 01.02.2022; 2) визнання недійсними рішення конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022; 3) визнання недійсними рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022.

2. Позовні вимоги були обґрунтовані тим, що:

- голова правління ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_11 13.03.2021 був звільнений радою ГО МСТ "Дружба" з посади на підставі власної заяви за згодою сторін, що було оформлено відповідним протоколом ради № 4/13.03.2021 та наказом про звільнення від 26.03.2021. В подальшому згідно з рішенням Господарського суду Київської області від 14.09.2021, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2022 у справі № 911/988/21, визнано недійсними ряд рішень ради ГО МСТ "Дружба", в т.ч. і оформлене відповідним протоколом ради № 4/13.03.2021 про звільнення з посади голови правління ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_11 , у зв`язку з чим ОСОБА_11 01.02.2022 видав наказ № 1-ГП/2022, яким фактично поновив себе на посаді голови правління. На підставі цього наказу 18.02.2022 у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведенні реєстраційні дії щодо зміни керівника ГО МСТ "Дружба";

- 02.07.2022 відбулась звітно-виборча конференція ГО МСТ "Дружба", на якій серед іншого прийняті рішення про припинення повноважень членів ради ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та ОСОБА_21 , та до складу ради обрано: ОСОБА_4 , ОСОБА_16 , ОСОБА_22 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . Серед прийнятих на конференції 02.07.2022 рішень також і затвердження особи, яка має представляти Організацію для здійснення реєстраційних дій та затвердження звіту Організації;

- 03.07.2022 відбулось засідання ради Організації, в складі, який затверджений на конференції 02.07.2022 на якому прийняті ряд рішень, а саме: про обрання голови ради; про відкликання повноважень особи, яка має право вчиняти дії від імені Організації; про обрання особи, яка має право вчиняти дії від імені Організації; про звільнення членів правління Організації. Ці рішення оформленні протоколом № 1/03.07.2022.

3. Обґрунтовуючи підстави заявлених позовних вимог позивач стверджував, що:

- наказ голови правління про самовільне (без рішення ради) поновлення на посаді голови правління ОСОБА_11 суперечить статуту Організації та підлягає скасуванню, оскільки суд в іншій справі не розглядав та не задовольняв позовних вимог про його поновлення на цій посаді, а статут ГО МСТ "Дружба" також не містить повноважень голови правління призначати або ж поновлювати звільнену людину на посаді голови правління;

- конференція проведена 02.07.2022 з порушенням встановленого статуту порядку: делегати для участі у конференції не обирались від первинних садівницьких товариств (далі - ПСТ); їх повноваження довіреністю не підтверджені; на конференції не було кворуму, передбаченого у п. 5.8 статуту ГО МСТ "Дружба", а рада Організації не приймала рішень про скликання конференції;

- рішення ради, що ухвалені 03.07.2022 є незаконними через те, що персональний склад ради був сформований на конференції, проведення якої відбулось з порушеннями порядку, що визначений у статуті Організації.

4. Щодо порушеного права ОСОБА_3 зазначав, що є членом ГО МСТ "Дружба" з 2020 року, при цьому право оскаржувати рішення конференції до суду передбачено статутом відповідача (п.6.1.5), а відтак порушення встановленого статутом порядку призначення на посаду голови правління Організації, а також порушення порядку формування персонального складу ради, свідчить про позбавлення ОСОБА_3 права на участь в управлінні ГО МСТ "Дружба", через обмеження його права впливати на формування персонального складу органів управління Організації. Зокрема, від ПСТ, членом якого є позивач, всупереч статуту та положення про конференцію не обиралися делегати для участі в конференції. Відповідно ОСОБА_3 не маючи можливості голосувати за делегатів на конференції або ж висунути свою кандидатуру для делегування, був позбавлений гарантованого йому права впливати на прийняття рішень Організацією. Також і самовільне призначення на посаду голови правління на підставі ним же прийнятого наказу порушує права позивача на участь в управлінні Організацією, оскільки він фактично не зміг реалізувати своє право брати участь у виборах голови правління через обраних ним членів ради Організації відповідно до встановленого у статуті порядку.

5. Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.10.2022 залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , яких обрано 02.07.2022 на конференції ГО МСТ "Дружба" до нового складу ради Організації та які брали участь у засіданні ради 03.07.2022.

6. Рішенням господарського суду Київської області від 14.04.2023 у задоволенні позову відмовлено.

7. Ухвалюючи зазначене рішення суд першої інстанції виходив з наступного:

- щодо першої вимоги позову про визнання незаконним та скасування наказу голови правління ГО МСТ "Дружба" № 1-ГП/2022 від 01.02.2022 суд першої інстанції зазначив, що позивач надав до матеріалів справи копію членської книжки садовода, яка була видана 07.03.2020 та його було прийнято до складу учасників Організації відповідним рішенням ради ГО МСТ "Дружба", що оформлене протоколом № 9/2019 від 21.09.2019, яке в контексті рішення у справі № 911/988/21 є чинним в контексті прийняття позивача в члени ГО МСТ "Дружба", тож у позивача наявний статус члена ГО МСТ "Дружба". Відповідно до наказу № 1-ГП/2022 від 01.02.2022, прийнятого на підставі рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 та постанови Північного апеляційного суду від 24.01.2022 у справі № 911/988/21, зокрема, щодо визнання недійсним рішення ради ГО МСТ "Дружба" від 30.05.2021, оформлене протоколом № 9/30.05.2021 про звільнення ОСОБА_11 , - голова правління ОСОБА_11 поновив себе на посаді та приступив до виконання обов`язків голови правління ГО МСТ "Дружба" з 01.02.2022. Судом зазначено, що оскільки голова правління Безруков В. Т. був призначений на посаду голови правління ГО МСТ "Дружба" рішенням ради, оформленим протоколом № 6/2020 від 18.07.2020, а подальші рішення ради про призначення нового голови скасовані у судовому порядку в межах справи № 911/988/21, то на підставі рішення та постанови у справі № 911/988/21 було скасовано рішення державного реєстратора щодо виключення з ЄДР даних про керівника Безрукова В. Т. та вчинена дія щодо відновлення відомостей про Безрукова В. Т., як керівника відповідача. Досліджуючи матеріали реєстраційної справи суд також звернув увагу на те, що з огляду на надходження скарги від 22.02.2022 ОСОБА_1 до Міністерства Юстиції України, начальник відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань у Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ганна Діденко надавала свої пояснення щодо проведених 18.02.2022 реєстраційних дій. Зокрема, вказано, що на виконання рішення суду, яке набуло чинності та містилося в Єдиному державному реєстрі судових рішень, станом на 18.02.2022 та враховуючи, що рішення суду не містило зобов`язання скасувати реєстраційну дію 017001176 від 09.06.2021, 18.08.2022 шляхом проведення реєстраційної дії "Внесення CP, що потребує змін атрибутів суб`єкта" (реєстраційна дія 018000926 від 18.02.2022) з відомостей ЄДР виключено інформацію щодо голови правління Організації ОСОБА_23 (керівник) та внесено відомості щодо голови правління Організації Безрукова В. Т. (керівник), а отже реєстраційна дія 018000926 від 18.02.2022 проведена виключно на підставі рішення суду. Відтак, вбачається, що сам наказ голови правління носив виключно формальний характер. Таким чином суд відмовив у задоволенні вимоги позивача про скасування наказу голови правління ГО МСТ "Дружба" від 01.02.2022, оскільки сам по собі оскаржуваний наказ голови правління від 01.02.2022 не несе жодних юридично значимих наслідків щодо прав на управління Організацією, а носить виключно інформаційний характер, а тому скасування цього наказу не призведе ані до відновлення прав позивача, ані до змін у органах управління товариством та не потягне жодних значущих наслідків щодо юридичної особи - відповідача.

- щодо другої вимоги позову про визнання недійсними рішень конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022, місцевий господарський суд встановив, що за наданими сторонами у судових засіданнях поясненнями, - до ГО МСТ "Дружба" входять ПСТ. Кожне із ПСТ має свого голову, який відповідає також за проведення зборів в ПСТ і забезпечення висування делегатів на конференцію. ПСТ не є окремими юридичними особами, такий поділ склався історично, на основі виділення масивів земельних ділянок різним особам. За словами учасників провадження через ПСТ обираються уповноважені представники для участі в конференції вищому органі управління. Судом взято до уваги затверджене рішенням конференції Організації від 26.08.2017 Положення про конференцію, зокрема, розділ 3 (порядок скликання позачергової конференції), розділ 4 (порядок висування делегатів для участі у конференції) та розділ 5 (порядок проведення конференції), зокрема, пунктом 3.5 наведеного положення про конференцію визначено, що у разі невмотивованого невиконання радою вимоги скликати позачергову конференцію, члени Організації, або ревізійна комісія самостійно скликають конференцію. Зазначено, що до розділу 3 положення про конференцію не включено пунктів про порядок повідомлення безпосередньо членів товариства, уповноважених представників або ПСТ про скликання конференції. Співставляючи наявні у справі докази, суд також дійшов висновку про необхідність критично ставитися, до поданого відповідачем реєстру членів ГО МСТ "Дружба", оскільки дослідивши зазначений реєстр з метою перевірки тверджень позивача, виявив невідповідність вказаних у цьому реєстрі відомостей до наявних у матеріалах реєстраційної справи документів. Зазначений реєстр абсолютно не є динамічним, не фіксує змін щодо вибуття та набуття членства в Організації за значний проміжок часу. На переконання суду, при формуванні цього списку Організацією взагалі ігнорується частина прийнятих нею рішень. Суд вказав, що не вбачає в такій поведінці відповідача відповідального ставлення до ведення установчих документів, до формування відповідних юридично значимих фактів про Організацію та не може брати до уваги вказаний реєстр, який містить ряд недоліків у його формуванні. Зазначено, що протягом прийняття Організацією рішень про прийняття до членів Організації нових учасників, видання їм членської книжки, вибуття чи у випадку інших способів припинення статуту члена у товаристві, ГО МСТ "Дружба" не проводилось належних дій для фіксації вказаних фактів, оскільки кількість членів протягом значного періоду часу залишається незмінною. Зважаючи на це, ані твердження позивача про недостатню кількість підписів для проведення конференції, ані твердження відповідача про відсутність у позивача статусу члена Організації до уваги суду не були прийняті, з огляду на неможливість перевірити ці відомості шляхом дослідження наданих та витребуваних судом доказів в сукупності. Зокрема, суд констатував, що позивач згідно рішення ради ГО МСТ "Дружба", оформлене протоколом № 9/2019 від 21.09.2019 набув членства в Організації. Водночас, доказів виходу чи виключення позивача з Організації та втрати статусу члена ГО МСТ "Дружба" з моменту прийняття в члени до моменту розгляду справи в суді відповідач не надав. Разом з тим, суд не вбачав у діях членів Організації, за ініціативою яких було проведено цю конференцію порушення установчих документів ГО МСТ "Дружба". Окрім іншого, як зазначено відповідачем, члени товариства, оргкомітет вживали дії щодо повідомлення членів товариства про проведення такої конференції, на підтвердження чого подано копії актів інформування членів Організації та об`яв з інформацією про скликання звітно-виборної конференції. Суд першої інстанції за наявними у справі доказами встановив, що передумовами проведення зборів стало те, що ОСОБА_5 , як представник ініціативної групи по скликанню конференції 11.12.2021 на підставі пункту 5.5 статуту організації подав на ім`я ради ГО МСТ "Дружба" заяву про скликання позачергової звітно-виборної конференції ГО МСТ "Дружба" від імені 289 членів Організації, що в сукупності володіють більше ніж 10% голосів. Вбачається, що загальна кількість членів ГО МСТ "Дружба" становить 2 731 осіб. Оскільки станом на 19.02.2022 позачергова конференція не була скликана, в зв`язку з невиконанням радою вимоги скликати конференцію, відповідно до п.5.6 статуту Організації 6 членів ГО МСТ "Дружба" прийняли самостійне рішення, оформлене протоколом № 04/22 від 19.02.2022 скликати звітно-виборну конференцію на 23.04.2022. З протоколу № 5/22 від 21.04.2022 засідання членів ГО МСТ "Дружба", на якому були присутні 7 членів товариства, ухвалено перенести дату проведення позачергової звітно-виборної конференції на 02.07.2022 за адресою м. Київ, вул. Симиренко, 5Б, з огляду на введення і продовження строку дії воєнного стану. Відповідно до акту проведення реєстрації уповноважених представників членів Організації, що брали участь у роботі конференції від 02.07.2022, який підписаний членами реєстраційної комісії Гончаровою А. М. та Зражевським Д. В., за затвердженим головуючим звітно-виборної конференції ОСОБА_4 , на конференції зареєстровано 62 уповноважених представників членів Організації. Оскільки загальна кількість членів Організації складає 2 731 особу, яких згідно п.5.7 статуту представляють 109 уповноважених представників, то загальна кількість уповноважених представників Організації, що зареєструвалися на конференції становила 56,88%, що зазначено у цьому ж акті. Згідно наявного у копіях матеріалів реєстраційної справи протоколу від 02.07.2022 звітно-виборної конференції ГО МСТ "Дружба" в ній брали участь 62 уповноважених представників членів Організації, а відтак конференція в силу статуту правомочною розглядати і приймати рішення з питань порядку денного. Серед іншого, конференцією визнано незадовільною діяльність ради Організації, припинено повноваження персонального складу ради в цілому. Також на конференції вирішено обрати до складу ради 7 осіб, серед яких ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та вирішено скликати перше засідання ради в новообраному складі на 03.07.2022. До протоколу від 02.07.2022, як додаток № 1 долучено реєстр уповноважених представників членів Організації, які брали участь у роботі конференції від 02.07.2022 та підписалися у наведеному додатку. Суд зазначив, що не вбачає у діях ініціативної групи та оргкомітету ознак, які б порушили право позивача на участь в управлінні Організацією, за захистом якого він звернувся до господарського суду. Скасування рішення конференції не лише не поновить жодних прав позивача, а й може призвести до порушення балансу інтересів інших учасників Організації, до необхідності Організації нових зборів, конференцій, для чого окремим членам товариства необхідно вкотре формувати подання, заяви, обирати уповноважених представників, враховуючи неналежне виконання обов`язків радою попереднього складу. В підсумку, досліджуючи наявність дійсних причин для скасування оскаржуваного рішення конференції, суд не знайшов достатніх підстав для задоволення вимоги позивача, оскільки це лише призведе до надмірного втручання в діяльність Організації та не тягне за собою наслідком будь-яке поновлення порушених прав позивача.

- щодо третьої вимоги позову про визнання недійсними рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022 суд першої інстанції зазначив, що відповідно до протоколу № 1/03.07.2022 від 03.07.2022, відбулось засідання ради ГО МСТ "Дружба". На засіданні були присутні всі 7 новообраних членів ради, які прийняли рішення відкликали повноваження особи, яка може вчиняти дії від імені Організації ( ОСОБА_1 ) та обрали голову ради ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_4 , особою, яка може вчиняти дії від імені Організації. Судом зазначено, що задоволення похідної вимоги про визнання недійсним рішення ради, можливе лише за умови задоволення вимоги про визнання недійсними рішення конференції ГО МСТ "Дружба", оскільки підставою для скасування рішення ради в позові є саме недійсність рішення конференції, яким обрано раду, тож у задоволенні цієї вимоги в силу положень ст.173 Господарського процесуального кодексу України було відмовлено судом першої інстанції, а відтак рада є правомочною приймати будь-які рішення, з огляду на законність її діяльності, обрання її членів у порядку визначеному статутом.

8. Місцевим господарським судом при прийнятті рішення також не залишено без уваги те, що відповідно до акту від 07.09.2022 про втрату оригіналів протоколів засідань ради ГО МСТ "Дружба", головою правління, головою ради та одним із членів правління ОСОБА_5 було виявлено відсутність паперових оригіналів протоколів засідань ради ГО МСТ "Дружба" за період з 01.01.2020 по 01.09.2022; паперового оригіналу протоколу конференції ГО МСТ "Дружба" 2019; паперових оригіналів матеріалів звітно-виборної конференції 2022, включаючи протоколів засідання ініціативної групи, протоколів засідань оргкомітету, протоколів зборів членів ГО МСТ "Дружба" щодо висунення уповноважених представників для участі в конференції, доручень уповноважених представників для участі в конференції, бюлетені для голосування. З приводу цього було подано заяву до правоохоронних органів.

9. Окремо суд звернув увагу учасників справи на недоліки в організації ГО МСТ "Дружба", які перешкоджають як нормальній діяльності ГО МСТ "Дружба" так і можливості встановити об`єктивну істину судом у разі виникнення судових спорів з приводу правомочності рішень конференції відповідача, позаяк відсутність належного регулювання таких структур відповідача, як "ПСТ" в частині закріплення в установчих документах відповідача відомостей про кількість та персональний склад членів цих "ПСТ", порядку обрання та фіксації (затвердження) голів "ПСТ" та інших аспектів їх діяльності з відображенням цих відомостей, зокрема, в реєстраційній справі ГО МСТ "Дружба", так само як і відсутність в реєстраційній справі офіційних відомостей про членів організації (дата вступу/виходу/виключення) з оновленням актуальної інформації протягом періоду діяльності організації, позбавляє суд можливості стверджувати про беззаперечну дійсність обставин, на які посилаються сторони.

Короткий зміст апеляційної скарги

10. Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як особи, які не брали участі у справі, звернулися до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просили скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове рішення, яким позов ОСОБА_3 задовольнити, а саме:

- визнати незаконним та скасувати наказ голови правління ГО МСТ "Дружба" № 1-ГП/2022 від 01.02.2022;

- визнати недійсними рішення конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022;

- визнати недійсними рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022;

- скасувати в ЄДР реєстраційну дію "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" від 10.08.2022 за № 019000962 щодо ГО МСТ "Дружба".

11. В обґрунтування права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції скаржники зазначали таке:

- скаржник 1 - ОСОБА_1 зазначав, що він виключений з членів ради ГО МСТ "Дружба" внаслідок прийняття на конференції від 02.07.2022 рішення, тому відмова у визнанні недійсним цього рішення прямо впливає на його права. Зокрема, визнання рішень конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022 та скасування відповідної реєстраційної дії, означатиме скасування у ЄДР записів та призведе до фактичного поновлення попереднього складу ради до якого входив також і ОСОБА_1 . Натомість оскаржуване рішення конференції прямо порушує права ОСОБА_1 на участь в управлінні справами ГО МСТ "Дружба", оскільки внаслідок такого рішення він був незаконно усунутий з посади члена ради ГО МСТ "Дружба";

- скаржник 2 - ОСОБА_2 зазначав, що є членом ГО МСТ "Дружба" з 1985 року та сплачує членські внески. При цьому, він у 2013 році обраний головою ПСТ "Авторемонтник", будь-які рішення органів управління про припинення або про виключення з їх членів - відсутні. Разом з тим ініціативна група яка скликала та проводила конференцію 02.07.2022 не виконала вимог повідомити ОСОБА_2 як голову ПСТ "Авторемонтник" чи будь-яких інших голів ПСТ під підпис про проведення позачергової конференції. Так положенням про конференцію вказано, що у випадку скликання позачергової конференції її ініціатори мають виконати також і вимоги п.2 цього ж положення, яке визначає порядок скликання чергової конференції, в т.ч. в частині повідомлення голів ПСТ. Однак ОСОБА_2 як голову ПСТ "Авторемонтник" оргкомітет (ініціативна група) не повідомляла про проведення позачергової конференції. Як наслідок, ніяких зборів для висунення кандидатів не проводилось, інформація про підготовку до конференції не надавалась, розширеного зібрання ради з головами ПСТ не проводилось, де і мала обратися комісія з підготовки до конференції, довіреностей голові правління за встановленою формою для їх засвідчення надано не було, тобто від ПСТ "Авторемонтник" не було уповноважених представників для участі в конференції 02.07.2022. Таким чином внаслідок невиконання ініціативною групою вимог щодо повідомлення ОСОБА_2 як голову ПСТ "Авторемонтник" про проведення конференції, були порушені права ОСОБА_2 на участь в управлінні організацією, а саме ОСОБА_2 не організовував та не проводив у цьому ПСТ зборів. Це в свою чергу позбавило скаржника 2 можливості бути обраним делегатом від ПСТ "Авторемонтник", а також надалі унеможливило участь в самій конференції. Наведені порушення були спричинені саме діями ініціативної групи, яка спочатку не повідомила ОСОБА_2 під підпис чи будь-яким іншим чином про проведення позачергової конференції, що потягнуло порушення його прав на участь в управлінні справами ГО МСТ "Дружба". Внаслідок таких дій ОСОБА_2 фактично позбавлений права бути обраним делегатом для участі в позачерговій конференції 02.07.2022. За твердженням скаржника 2 конференція 02.07.2022 відбулась з порушенням порядку її скликання, проведення та порядку голосування, зокрема, й через позбавлення ОСОБА_2 , права бути обраним делегатом для участі в позачерговій конференції 02.07.2022, що зробило фактично неможливим його участь в розгляді питань порядку денного, обирати та бути обраним до органів управління і контролю ГО МСТ "Дружба". На переконання ОСОБА_2 , в оскаржуваному рішенні через неналежне дослідження всіх обставин справи щодо порядку обрання делегатів в частині письмового повідомлення голів ПСТ про проведення позачергової конференції, суд фактично підтвердив законність вказаних дій ініціативної групи, тим самим вирішив питання про права ОСОБА_2 на участь в управління ГО МСТ "Дружба", відтак незаконне рішення суду першої інстанції фактично легалізує протиправне позбавлення ОСОБА_2 права на участь в конференції ГО МСТ "Дружба", яка відбулась 02.07.2022.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

12. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Київської області від 14.04.2023 у справі № 911/1705/22.

13. Ухвала апеляційного господарського суду аргументована тим, що рішення суду першої інстанції не стосується прав, інтересів та (або) обов`язків апелянта.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

14. ОСОБА_2 подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 і направити справу № 911/1705/22 до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду його апеляційної скарги.

15. У касаційній скарзі скаржник не погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, при цьому, обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, зазначає про порушення апеляційним господарським судом норм процесуального права, що призвело до обмеження права скаржника на апеляційне оскарження рішення суду у цій справі. За переконанням скаржника, рішення місцевого господарського суду безпосередньо стосується прав та інтересів останнього.

Позиція інших учасників справи

16. 11.02.2026 від відповідача надійшов відзив на касаційну скаргу.

17. Однак Верховний Суд зазначає, що відповідачем відзив на касаційну скаргу не може бути прийнятий до розгляду виходячи із наступного.

18. Частиною першою статті 295 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом касаційної інстанції в ухвалі про відкриття касаційного провадження.

19. Верховний Суд ухвалою від 12.01.2026 встановив учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 06.02.2025. Проте відзив на касаційну скаргу надійшов через систему "Електронний суд" за один день судового засідання 12.02.2026, тобто поза межами зазначеного строку.

20. Одночасно, заявник просить визнати поважними причини пропуску строку для подання відзиву та поновити встановлений судом строк.

21. Відповідно до статті 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

22. Частиною першою статті 119 ГПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

23. Отже, пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли Господарським процесуальним кодексом України встановлено неможливість такого поновлення.

24. Відповідно до частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

25. Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Такі висновки сформульовані у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16 (пункт 23).

26. Верховний Суд зазначає, що заява про поновлення строку на подання відзиву не підлягає задоволенню, адже в силу приписів частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

27. Згідно зі статтею 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (частина перша). Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина друга).

28. З огляду на наведене, враховуючи положення статей 118, 119 ГПК України, заява відповідача про поновлення строку для подання відзиву на касаційну скаргу та сам відзив залишаються Судом без розгляду

29. Інші учасники справи не надали відзивів на касаційну скаргу, що відповідно до частини третьої статті 295 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) не перешкоджає перегляду оскаржуваного судового рішення.

Позиція Верховного Суду

30. Перевіривши повноту встановлення судом апеляційної інстанції обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши доводи, наведені у касаційній скарзі, Верховний Суд вважає, що касаційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

31. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (1). Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (2). У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається (3). Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (4).

32. Об`єктом касаційного оскарження у цій справі є ухвала суду апеляційної інстанції про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участь у розгляді справи.

33. Відповідно до частини першої статті 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення

34. Згідно із частиною першою статті 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

35. Аналіз зазначених статей визначає коло осіб, наділених процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення прийнято щодо їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

36. При цьому на відміну від оскарження судового рішення учасником справи не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок; такий правовий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Така правова позиція послідовно та неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема, в постановах від 10.09.2020 та від 23.11.2020 у справі № 914/1643/19, від 05.11.2020 у справі № 912/837/19, від 18.09.2023 у справі № 914/1334/20, від 04.10.2023 у справі № 910/1005/23, від 16.10.2023 у справі № 914/794/21, від 12.03.2024 у справі № 910/6180/20, від 17.05.2024 у справі № 910/5094/23, від 22.05.2024 та від 10.06.2024 у справі № 910/4552/23.

37. Господарський процесуальний кодекс України покладає на суд апеляційної інстанції обов`язок з`ясувати, чи вирішив суд першої інстанції, ухвалюючи рішення у справі, питання про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не брала участі у справі, та встановити наявність чи відсутність правового зв`язку між особою, яка не брала участі у справі (скаржником), і сторонами у справі.

38. Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 15.05.2020 у справі № 904/897/19, особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статей 17, 254 Господарського процесуального кодексу України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, тобто скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити, в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки та про які саме.

39. Рішення є таким, що прийняте про права / інтереси та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо:

- в мотивувальній частині рішення наявні висновки суду про права / інтереси та обов`язки цієї особи або

- у резолютивній частині рішення суд прямо зазначив про права / інтереси та обов`язки цієї особи.

40. Таким чином, положеннями господарського процесуального законодавства визначено право особи подати апеляційну скаргу на рішення, яким розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або містяться судження про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи у відповідних правовідносинах, виходячи з предмету та підстав позову.

41. У контексті зазначеного, за приписами процесуального законодавства, судове рішення, оскаржуване особою, яка не брала участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, що випливають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків.

42. Якщо скаржник лише зазначає про те, що оскаржуване рішення може вплинути на його права та/або інтереси, та/або обов`язки, або лише зазначає (констатує), що рішенням вирішено про його права та/або обов`язки чи інтереси, то такі посилання, виходячи з наведеного, не можуть бути достатньою та належною підставою для розгляду, зокрема апеляційної скарги.

43. Доведення обставин ухвалення судом рішення про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника покладено на скаржників, що також випливає із загального правила, встановленого статтею 74 ГПК України.

44. Як встановлено судом апеляційної інстанції, в обґрунтування доводів стосовно того, що оскаржуване судове рішення прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника, зокрема, ОСОБА_2 зазначав, що оскаржуване судове рішення містить висновки щодо порядку обрання делегатів в частині письмового повідомлення голів ПСТ про проведення позачергової конференції та законності результатів конференції ГО МСТ "Дружба", яка відбулась 02.07.2022.

45. Відповідно до фактичних обставин справи апеляційним господарським судом зазначено про безпідставність твердження скаржників, що судове рішення у даній справі стосується їх прав та інтересів, оскільки обставин порушення їх прав та інтересів апеляційним судом в оскаржуваному рішенні не встановлено. Аналізуючи предмет та підстави позову у даній справі, колегія суддів суду апеляційної інстанції зазначила, що належними учасниками правовідносин є позивач та Організація, тоді як скаржники не є учасниками цієї справи, не є сторонами у спірних правовідносинах та судом першої інстанції не вирішувалося питання про права, інтереси та/або їх обов`язки, а також рішення не зачіпає безпосередньо права та обов`язки таких осіб; ні мотивувальна, ні резолютивна частини рішення у цій справі не містять посилань і застережень, а також висновків щодо прав або обов`язків скаржників.

46. Суд апеляційної інстанції зауважив, що вирішення судом питання про права, інтереси та (або) обов`язки, особи, не залученої до участі у справі, буде мати місце, якщо такі права, інтереси та (або) обов`язки, особи виникають саме із оскарженого судового рішення, а не із інших юридичних фактів, з яких виходив суд, приймаючи своє рішення.

47. Також суд апеляційної інстанції відхилив твердження ОСОБА_2 про те, що обставини встановленні в оскаржуваному ним рішенні в цій справі впливають на його права, оскільки дозволяють відповідачу посилатись на таке судове рішення під час розгляду іншої справи (№ 911/2311/25) з тим же предметом спору.

48. Суд апеляційної інстанції зазначив, що учасниками судового процесу у спорах про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичних осіб з підстав недотримання вимог закону та/або установчих документів під час їх скликання та проведення є учасник (учасники) або акціонер (акціонери), права яких на участь у загальних зборах було порушено, та юридична особа. Оскільки результат вирішення спору залежить лише від встановлення судом наявності та ступеня порушень прав позивача (позивачів) під час скликання та проведення загальних зборів, залучення інших учасників (акціонерів) товариства або осіб, з якими на підставі спірних рішень товариство вступило у правовідносини, не вимагається. Недотримання вимог закону та установчих документів юридичної особи під час скликання і проведення загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю не може визнаватися порушенням прав тих осіб, які не є учасниками (акціонерами, членами) цієї юридичної особи.

49. При цьому апеляційний господарський суд встановив, що скаржники реалізували своє право шляхом подачі до Господарського суду Київської області позову (позивачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_24 ) до ГО МСТ "Дружба" про визнання недійсним рішення конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022; визнання недійсним рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022; скасування в ЄДР реєстраційну дію "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" від 10.08.2022 за № 019000962 щодо ГО МСТ "Дружба" (справа № 911/2311/25).

50. Враховуючи наведене, за висновками колегії суддів суду апеляційної інстанції, особи які не брали участі в розгляді справи судом першої інстанції не довели того, що оскаржуване судове рішення прийнято безпосередньо про їх права, інтереси та (або) обов`язки, а відтак апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Київської області від 14.04.2023 у справі № 911/1705/22 підлягає закриттю на підставі п.3 ч.1 ст.264 ГПК України.

51. Верховний Суд погоджується із наведеними висновками апеляційного господарського суду, при цьому при цьому зазначає, що доводи касаційної скарги викладеного вище не спростовують.

52. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

53. Оскільки судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуваним рішенням не вирішувалось питання про права, інтереси та обов`язки ОСОБА_2 , то апеляційне провадження було закрито за наявності правових підстав.

54. Разом з цим, звертаючись до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації") щодо реалізації права на справедливий суд (пункт 1 статті 6 Конвенції) слід зазначити про таке: "Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру".

55. За таких обставин, перевіривши застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи та в межах наведених у касаційній скарзі доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та про відсутність підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

56. Відповідно до частини третьої статті 304 ГПК України касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

57. За змістом пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

58. Звертаючись із касаційною скаргою, скаржник не спростував висновку суду апеляційної інстанції про наявність правових підстав для закриття апеляційного провадження у справі та не довів порушення норм процесуального права чи неправильного застосування норм матеріального права.

59. За таких обставин касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу апеляційного господарського суду - без змін.

Розподіл судових витрат

60. Оскільки суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає без змін оскаржуване судове рішення, відповідно до статті 129 ГПК України судові витрати необхідно покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі № 911/1705/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. А. Кролевець

Судді О. М. Баранець

О. О. Мамалуй