ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2026 р. м. Рівне Справа № 918/204/26

Господарський суд Рівненської області у складі головуючої судді Бережнюк В.В., розглянувши матеріали позовної заяви заступника керівника Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону (33001, м. Рівне, вул. Соборна, 227Д, ідентифікаційний код 38326057) в інтересах держави в особі Рівненської обласної державної (військової) адміністрації (33028, м. Рівне, м-н Просвіти, 1, ідентифікаційний код 13986712)

до відповідача Зарічненської селищної ради Вараського району Рівненської області (34000, Рівненська область, Вараський район, с-ще Зарічне, вул. Центральна, 11, ідентифікаційний код 04385632),

про скасування державної реєстрації права комунальної власності на земельну ділянку та визнання права власності

УСТАНОВИВ:

Заступник керівника Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави в особі Рівненської обласної державної (військової) адміністрації звернувся до Господарського суду Рівненської області із позовною заявою до Зарічненської селищної ради Вараського району Рівненської області, у якому просить суд скасувати державну реєстрацію права комунальної власності на земельну ділянку площею 14,6027 га з кадастровим номером :05:000:0058, що розташована у межах прикордонної смуги на території Вараського району Рівненської області, за Зарічненською селищною радою на підставі рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно С.С. Жмурака про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 24.03.2021 № 57273651, з одночасним визнанням права державної власності на вказану земельну ділянку за державою в особі Рівненської обласної державної (військової) адміністрації.

Оцінивши позовні матеріали на предмет їх відповідності нормам ГПК України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі з огляду на таке.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позовної заяви немайнового характеру - в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" з 01.01.2026 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 328,00 грн.

За частинами 1, 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Поряд з цим, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 162 ГПК України, пунктів 1- 3 частини 1 статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання прав на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

У позовні заяві позивачем заявлено вимогу немайнового характеру (скасування державної реєстрації права комунальної власності на земельну ділянку) та вимогу майнового характеру (визнання права державної власності на земельну ділянку), яка підлягає вартісній оцінці.

Судом встановлено, ціною позову є вартість земельної ділянки, за якою останній просить визнати право власності.

При цьому, будь-яких доказів, з яких можна було б встановити вартість вказаної земельної ділянки, до матеріалів позову додано не було, що унеможливлює визначити ціну позову та, відповідно, розмір судового збору, який підлягає сплаті у цьому випадку за заявлену позивачем майнову вимогу.

Суд зауважує, що позивач може надати суду документи на підтвердження вартості спірної земельної ділянки (відомості про нормативну або експертну грошову оцінку вказаної земельної ділянки) на дату подання позову і сплатити судовий збір, виходячи із цієї вартості.

При поданні позовної заяви позивач повинен був сплатити за подання позову за вимогу немайнового характеру судовий збір у розмірі 3 328,00 грн (з врахуванням частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» - 2 662,40 грн) та за вимогу майнового характеру (визначивши ціну позову) та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору за місцем розгляду справи.

Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви, прокуратурою долучено платіжну інструкцію про сплату судового збору № 140 від 13.02.2026 на суму 2 567,20 грн, що не відповідає наведеним приписам чинного законодавства. Отже, позивачем не долучено документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи те, що позивачем до позовної заяви в порушення вимог статті 164 ГПК України не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі, позовна заява залишається без руху.

Суд зазначає, що вказані недоліки позовної заяви повинні бути усунуті заявником у строк, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За частинами 3, 4 статті 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 164, 174, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву заступника керівника Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави в особі Рівненської обласної державної (військової) адміністрації залишити без руху.

2. Рівненській спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Західного регіону у десятиденний строк з дня отримання вказаної ухвали надати суду:

- докази сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі,

- відомості про нормативну або експертну грошову оцінку спірної земельної ділянки на дату подання позову.

3. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Ухвала складена та підписана 20.02.2026.

Суддя Бережнюк В.В.