ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2026 р. Справа №910/12321/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Шапрана В.В.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Ярітенко О.В.

представники сторін:

від позивача: Фартушний С.І.

від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025

у справі №910/12321/25 (суддя Кирилюк Т.Ю.)

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Фаворит-Буд"

про стягнення 976 954,19 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - ДСНС) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Фаворит-Буд" (далі - ТОВ "БК "Фаворит-Буд") заборгованості у розмірі 976 954,19 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ДСНС посилається на неналежне виконання відповідачем його зобов`язань за договором про виконання робіт від 02.05.2023 №122Г/05-23, внаслідок чого завищено обсяги та вартість виконаних робіт.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не доведено факт вчинення відповідачем правопорушення, яке може бути належною підставою для виникнення у останнього юридичного обов`язку з відшкодування збитків.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, ДСНС звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги ДСНС посилається на те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального права та таким, що підлягає скасуванню стосовно відмови у задоволені позовних вимог.

Так, скаржник зазначає, що суд першої інстанції належним чином не оцінив, зокрема, належність та допустимість висновку експерта, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення спору у даній справі, припустившись у зв`язку з цим, порушення вимог статей 86, 236 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), щодо ухвалення рішення, на підставі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів у їх сукупності.

Також, ДСНС вважає, що підписані сторонами акти виконаних робіт за відсутності фактичного виконання таких робіт не може звільняти відповідача від виконання зобов`язань за договором.

Крім того, на переконання скаржника, у даному випадку наявні всі елементи правопорушення.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2025 апеляційну скаргу ДСНС на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.12.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною ДСНС на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25. Розгляд апеляційної скарги призначено на 11.02.2026. Витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/12321/25. Сторонам встановлено строк на подання відзиву, заяв, пояснень, клопотань, заперечень до 14.01.2026.

05.01.2026 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/12321/25.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Відповідач, у порядку статті 263 ГПК України, своїм правом не скористався, до Північного апеляційного господарського суду відзиву на апеляційну скаргу не подав.

Явка представників сторін у судове засідання

У судове засідання 11.02.2026 з`явився представник позивача.

Відповідач свого представника в судове засідання не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином у встановленому чинним законодавством порядку.

Згідно з частинами 3, 8 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Таким чином, відповідач повідомлений судом апеляційної інстанції про дату, час та місце проведення судового засідання апеляційним господарським судом, при цьому явка обов`язковою не визнавалась, а тому справа №910/12321/25 розглядається за його відсутності.

Представник позивача у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, з викладених у ній підстав та просив її задовольнити. Рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

02.05.2023 року між ДСНС (замовник) та ТОВ "БК "Фаворит-Буд" (підрядник) укладено договір про виконання робіт №122Г/05-23, за умовами якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується виконати роботи з капітального ремонту громадської будівлі за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова №l» СДК 021:2015 код 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) на об`єкті підряду, визначеному у пункті 2.2 даного договору.

Відповідно до пункту 2.1 договору перелік та вартість виконаних робіт на об`єкті підряду визначається згідно зі зведеним кошторисним розрахунком вартості виконаних робіт, що додається до даного договору та є його невід`ємною частиною.

Об`єкт підряду: "Капітальний ремонт громадської будівлі за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова №l" (ДК 021:2015 код 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) (пункт 2.2 договору).

За умовами пункту 3.3 договору, його загальна сума становить 30 550 000,00 грн, у тому числі ПДВ - 5 091 666,67 грн. Сума бюджетних асигнувань на 2023 рік становить 29 165 127,71 грн, у тому числі ПДВ - 4 860 854,62 грн. Сума планового фінансування на 2024 рік становить 1 384 872,29 грн, у тому числі ПДВ - 230 812,05 грн.

Згідно з пунктом 4.3.6 договору підрядник зобов`язаний відшкодувати, відповідно до законодавства та договору, завдані замовнику збитки.

Пунктом 4.3.9 договору встановлено, що підрядник зобов`язується повернути кошти у сумі виявленого контролюючими органами завищення обсягів та вартості виконаних робіт протягом 15 банківських днів, з моменту отримання відповідного повідомлення від замовника.

Відповідно до пункту 5.4 договору здача-прийом кожного етапу виконаних робіт оформлюється підрядником шляхом складання акта приймання виконаних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних робіт (форми КБ-3) у двох примірниках (за потреби виготовлюється і 3-й примірник). Замовник приймає виконані підрядником роботи за цим договором протягом 5 робочих днів з дати отримання замовником акта приймання виконаних робіт та довідки про вартість виконаних робіт. У випадку мотивованої відмови складається двосторонній акт з переліком недоліків і строком їх виправлення.

Крім того, положеннями пункту 7.3 договору встановлено, що відповідальність за об`єктивність і правильність розрахунку вартості (ціни), обсягів робіт та дотримання вимог чинного законодавства при здійсненні авторського нагляду несе виконавець, який у випадку допущення помилки чи невідповідності розрахунків, тощо, повертає замовнику надмірно чи помилково отримані грошові кошти, відшкодовує завдану шкоду.

На виконання умов договору про виконання робіт від 02.05.2023 №122Г/05-23 відповідач виконав роботи з капітального ремонту громадської будівлі за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова №l, на загальну суму в розмірі 30 550 000,00 грн, а позивач, в свою чергу, прийняв вказані роботи, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт: №1 за липень 2023 року від 04.08.2023 на суму 4 958 907,20 грн, №1 за вересень 2023 року від 02.10.2023 на суму 158 102 228,60 грн, №2 за жовтень 2023 року від 01.11.2023 на суму 3 341 619,23 грн, №3 за листопад 2023 року від 20.11.2023 на суму 1 015 747,44 грн, №4 за листопад 2023 року від 04.12.2023 на суму 865 423,37 грн, №5 за грудень 2023 року від 27.12.2023 на суму 5 898 012,93 грн, №1 за березень 2024 року від 01.03.2024 на суму 3 818 968,43 грн, з урахуванням актів коригування, а також довідками про вартість виконаних будівельних робіт.

Звертаючись до суду з даним позовом про стягнення з відповідача 973 509,11 грн збитків, ДСНС стверджує, що вказані збитки виникли у результаті неналежного виконання відповідачем умов договору від 02.05.2023 №122Г/05-23, що полягає у включенні до актів приймання-передачі фактично не виконаних робіт.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови та оцінка аргументів учасників справи

Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга ДСНС підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення скасуванню виходячи з наступних підстав.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору

За приписами частини 1 статті 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За змістом статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з частиною 1 статті 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або за згодою замовника, - достроково (частина 1 статті 854 ЦК України).

З матеріалів справи вбачається, що на виконання умов договору про виконання робіт від 02.05.2023 №122Г/05-23 відповідач виконав роботи з капітального ремонту громадської будівлі за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова №l на загальну суму 30 550 000,00 грн, а позивач - прийняв вказані роботи, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт: №1 за липень 2023 року від 04.08.2023 на суму 4 958 907,20 грн, №1 за вересень 2023 року від 02.10.2023 на суму 158 102 228,60 грн, №2 за жовтень 2023 року від 01.11.2023 на суму 3 341 619,23 грн, №3 за листопад 2023 року від 20.11.2023 на суму 1 015 747,44 грн, №4 за листопад 2023 року від 04.12.2023 на суму 865 423,37 грн, №5 за грудень 2023 року від 27.12.2023 на суму 5 898 012,93 грн, №1 за березень 2024 року від 01.03.2024 на суму 3 818 968,43 грн, з урахуванням актів коригування, а також довідками про вартість виконаних будівельних робіт, які оформлені належним чином та підписані уповноваженими представниками сторін і скріплені печатками підприємств без зауважень та заперечень, в добровільному порядку.

Відповідно до пункту 3.3 договору, його загальна сума становить 30 550 000,00 грн, у тому числі ПДВ - 5 091 666,67 грн. Сума бюджетних асигнувань на 2023 рік становить 29 165 127,71 грн, у тому числі ПДВ - 4 860 854,62 грн. Сума планового фінансування на 2024 рік становить 1 384 872,29 грн, у тому числі ПДВ - 230 812,05 грн.

Згідно з пунктом 5.4 договору здача-прийом кожного етапу виконаних робіт оформлюється підрядником шляхом складання акта приймання виконаних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних робіт (форми КБ-3) у двох примірниках (за потреби виготовлюється і 3-й примірник). Замовник приймає виконані підрядником роботи за цим договором протягом 5 робочих днів з дати отримання замовником акта приймання виконаних робіт та довідки про вартість виконаних робіт. У випадку мотивованої відмови складається двосторонній акт з переліком недоліків і строком їх виправлення.

Частиною 4 статті 879 ЦК України встановлено, що оплата робіт проводиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Так, суд першої інстанції вважає, що у даному випадку, з моменту підписання актів позивач втратив право у подальшому посилатися на відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі, відповідно до статті 853 ЦК України.

Крім того, на переконання суду першої інстанції, доданий позивачем до позовної заяви висновок експертів від 28.08.2025 №464/1059/1060, складений Сумським відділенням Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса" не може поза розумним сумнівом підтвердити наявність дефектів станом на день підписання кожного з актів приймання-передачі (більш як за рік до обстеження), у зв`язку з чим суд відхилив наведений висновок експертів, на підставі статті 104 ГПК України.

Місцевий господарський суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду факт вчинення відповідачем правопорушення, яке може бути належною підставою для виникнення у відповідача юридичного обов`язку з відшкодування збитків.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками місцевого господарського суду з огляду на таке.

Згідно зі статтею 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно, до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

За приписами частини 4 статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами.

У той же час, колегія суддів зауважує, що підписання сторонами актів виконаних робіт, за відсутності фактичного виконання таких робіт, не може звільняти від відповідальності за неналежне виконання зобов`язань за договором.

Частинами 1, 2 статті 883 ЦК України встановлено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Підставою виникнення спору в даних обставинах стало питання, щодо наявності (надлишково сплачених коштів) у розмірі 976 654,19 грн за договором.

За приписами статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Отже збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і яке виражається у понесених ним витратах, втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.

Виходячи з наведених норм, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (наявність збитків); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка (дії, бездіяльність), яка полягає у порушенні імперативних норм права або санкціонованих законом умов договору (порушення зобов`язання), внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під збитками слід розуміти зменшення майнової сфери потерпілого у вартісному вираженні.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками полягає в тому, що збитки мають виступати об`єктивним наслідком протиправної поведінки заподіювача. При цьому, причина (протиправна поведінка відповідача) повинна не тільки передувати збиткам (вибуттю майна із майнової сфери позивача), але й з необхідністю породжувати такий наслідок, тобто повинен бути не опосередкований, а безпосередній причинний зв`язок, при якому протиправна поведінка прямо (безпосередньо) породжує наслідок.

Вина є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає у психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення виключає відповідальність боржника за невиконання або неналежне виконання зобов`язань у вигляді відшкодування збитків.

Верховний Суд у постанові від 06.06.2023 у справі №911/682/21 дійшов висновків, що вирішуючи спори стосовно стягнення збитків, судам необхідно враховувати таке:

- для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, необхідна наявність повного складу правопорушення: (1) протиправної поведінки особи; (2) шкоди (збитків); (3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; (4) вини особи, яка заподіяла збитки;

- протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Під шкодою слід розуміти, зокрема, зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Причинний зв`язок, як елемент складу цивільного правопорушення, виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода- наслідком. Також деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

Вказана правова позиція є послідовною та неодноразово вказувалась судами, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі №904/1448/20.

Враховуючи вищезазначену практику Верховного Суду, колегія суддів погоджується з доводами скаржника, що протиправна поведінка відповідача проявляється в тому, що фактично останній виконав менший обсяг робіт, ніж включено в акти приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і завданими збитками полягає в тому, що включення відповідачем до акта виконаних робіт обсягів робіт, які фактично виконані не були, призвело до отримання відповідачем від позивача коштів за роботи, які не виконувалися.

Вина відповідача має вираження у його діях, зокрема в тому, що саме він не виконав тих об`ємів робіт, які протиправно включив до акту.

Таким чином, у даному випадку, наявні всі елементи правопорушення, а тому відповідальність, у вигляді відшкодування збитків настає.

Наявність збитків та їх розмір, встановлено висновком експертів від 28.08.2025 №464/1059/1060, складеним Сумським відділенням Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" за результатами проведення комісійної будівельно-технічної експертизи.

Статтею 98 ГПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно зі статтею 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається, відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Як вказано у статті 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Висновок судової експертизи від 28.08.2025 №464/1059/1060 є чинним, відповідач жодним чином не оспорює твердження визначені в ньому.

Наявним розрахунком підтверджується понесення позивачем збитків у вигляді завищення обсягів виконаних робіт у даному спорі на загальну суму 976 954,19 грн.

Як встановлено вище, спірні правовідносини в даній справі виникли на підставі договору, у зв`язку з настанням цивільно-правової відповідальності за неналежне виконання відповідачем зобов`язань за відповідним договором, а позивачем обґрунтовано та доведено наявність у діях відповідача повного складу цивільного правопорушення, як необхідної умови для стягнення збитків.

З огляду на наведене, враховуючи наявний в матеріалах справи висновок експертів від 28.08.2025 №464/1059/1060 Сумського відділення Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", з якого вбачається, що вартість фактично виконаних робіт менша ніж сумарно зазначено в актах приймання виконаних будівельних робіт, колегія суддів вважає наявними підстави для покладення на відповідача відповідальності у вигляді відшкодування збитків у розмірі 976 954,19 грн.

Згідно з частиною 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

При ухваленні даної постанови судом апеляційної інстанції надані вичерпні відповіді на доводи апелянта, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами частини 2 статті 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції, за результатами розгляду апеляційної скарги, має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення, відповідно до статті 277 ГПК України, зокрема, є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга ДСНС підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 скасуванню, з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Розподіл судових витрат

Судові витрати за подання позовної заяви та апеляційної скарги покладаються на ТОВ "БК "Фаворит-Буд", відповідно до приписів статті 129 ГПК України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі №910/12321/25 скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Фаворит-Буд" (03062, місто Київ, вулиця Естонська, будинок 120; ідентифікаційний код 42101143) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13; ідентифікаційний код 38620155) 976 954 (дев`ятсот сімдесят шість тисяч дев`ятсот п`ятдесят чотири) грн 19 коп збитків та судовий збір у розмірі 14 654 (чотирнадцять тисяч шістсот п`ятдесят чотири) грн 31 коп.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Фаворит-Буд" (03062, місто Київ, вулиця Естонська, будинок 120; ідентифікаційний код 42101143) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13; ідентифікаційний код 38620155) 21 981 (двадцять одна тисяча дев`ятсот вісімдесят одна) грн 47 коп. витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Видачу наказів на виконання даної постанови доручити Господарському суду міста Києва.

6. Матеріали справи №910/12321/25 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано - 18.02.2026.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді В.В. Шапран

С.І. Буравльов