ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

16.02.2026 року м.Дніпро Справа № 904/3401/25

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Кощеєва І.М. ( доповідач )

суддів: Дарміна М.О., Іванова О.Г.

розглянувши матеріали апеляційної скарги та заяву про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги та заяву про звільнення від сплати судового збору або відстрочку (розстрочку) сплати судового збору за подання матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р.

( суддя Іванова Т.В., м. Дніпро, повний текст рішення складено 08.12.2025 р.)

у справі

за позовом

Акціонерного товариства "Укртрансгаз",

м. Київ

до

Акціонерного товариства

"Оператор газорозподільної системи

"Дніпропетровськгаз",

м. Дніпро

про стягнення збитків у загальному розмірі 439 847 029,75 грн.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерного товариства "Укртрансгаз", звернулося до суду з позовом до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" про стягнення 439 847 029,75 грн збитків, завданих унаслідок відбору природного газу без підтверджених номінацій у період з грудня 2017 по червень 2018 року.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25 позовні вимоги задоволено у повному обсязі. Стягнуто з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на користь Акціонерного товариства "Укртрансгаз" завданих збитків у розмірі 439 847 029,75 грн. та 847 840,00 грн. судових витрат по сплаті судового збору.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, через систему "Електронний суд", Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.12.2025 р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Кощеєв І.М. ( доповідач ), судді Дармін М.О., Іванов О.Г..

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 30.12.2025 р. витребувано у Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи/копії матеріалів справи № 904/3401/25.

Матеріали справи № 904/3401/25 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.01.2026 р. апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25 залишено без руху, надано Апелянту строк 10 днів, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, а саме, для надання суду доказів сплати судового збору, у розмірі 1 271 760,00 грн..

22.01.2026 р., на виконання ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 12.01.2026 р. від Скаржника до суду надійшло клопотання, в якому останній просив суд звільнити або надати відстрочку ( розстрочку ) зі сплати судового збору у справі № 904/3401/25 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р..

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги Скаржник зазначив, що на час виникнення спірних правовідносин АТ Дніпропетровськгаз було єдиним оператором газорозподільної системи на території Дніпропетровської області, що здійснює господарську діяльність з розподілу природного газу на підставі ліцензії, виданої НКРЕКП згідно постанови від 29.06.2017 р. № 844, яка надає право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території Дніпропетровської області ( крім міст Дніпро і Кривий Ріг та Дніпровського і Криворізького районів ), а також сіл Любимівка, Перше Травня, Степове, Чумаки, Маївка, Зоря, Балівка, Партизанське Дніпровського району, житлового масиву Інгулець Інгулецького району в місті Кривий Ріг Дніпропетровської області, села Темирівка Гуляйпільского району Запорізької області та села Придніпрянське Кобиляцького району Полтавської області, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Товариства. АТ Дніпропетрвоськгаз звертав увагу суду на те, що на території ведення ліцензійної діяльності АТ Дніпропетровськгаз на час підписання договору та на теперішній час ведуться бойові дії, що через військову агресію більш ніж 700 газопроводів зазнало пошкоджень в результаті обстрілів, які були усунуті аварійно- диспетчерською службою Відповідача, Відповідач забезпечував газом більш ніж 600,5 тисяч споживачів, будучи єдиним оператором газорозподільної системи на території Дніпропетровської області. Акціонерне товариство Оператор газорозподільної системи Дніпропетровськгаз є підприємством критичної інфраструктури, у відповідності до Закону України від 16.11.2021 р. № 1882-IX Про критичну інфраструктуру є об`єктом критичної інфраструктури, що також підтверджується листом Міненерго від 22.12.2022 р. № 26/1.7-10.2-20723 про віднесення АТ Дніпропетровськгаз до об`єктів критичної інфраструктури. Від безперебійної роботи якого безпосередньо залежить можливість отримання природного газу населенням, лікарнями, дитячими садками, закладами освіти, військовими частинами, рятувальними службами, правоохоронними органами тощо. З 24.02.2022 р. по теперішній час на території України діє воєнний стан, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Отже, в розумінні Закону № 671/97-ВР воєнний стан в Україні є форсмажорною обставиною ( обставиною непереборної сили ), що підтверджено офіційним листом ТПП України від 28.02.2022 р. № 2024/02.0-7.1 Всім кого це стосується. Апелянт перебуває у скрутному фінансовому становищі. АТ "Дніпропетровськгаз" має кредиторську заборгованість у розмірі більше одного мільярда. Крім того, у АТ "Дніпропетровськгаз" зупинено дію ліцензії, яка давала можливість здійснювати свій основний вид діяльності пов`язаний із розподілом природного газу. АТ Дніпропетровськгаз вимушено звертатися з даним проханням до суду через скрутне фінансове положення.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.01.2026 р. відмовлено у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" про звільнення від сплати судового збору, відстрочення (розстрочення) сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25 залишено без руху, надано апелянту строк 10 днів, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, а саме, для надання суду доказів сплати судового збору, у розмірі 1 271 760,00 грн..

Апелянту також роз`яснено, що в разі невиконання ухвали в строк, визначений в її резолютивній частині, щодо надання доказів сплати судового збору та доказів направлення копії апеляційної скарги іншій стороні у справі апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

Вищенаведену ухвалу доставлено до електронного кабінету Відповідача у підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" 27.01.2026 р. о 17:54 згідно довідки Центрального апеляційного господарського суду.

Колегія суддів враховує, що відповідно до ч. ч. 5 - 7 ст. 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Частиною 5 ст. 242 ГПК України встановлено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Отже, чинним процесуальним законодавством передбачено, що отримання процесуальних документів через підсистему "Електронний суд" є належним способом повідомлення для осіб, які в обов`язковому порядку мають зареєструвати електронний кабінет в системі ЄСІТС.

Враховуючи, що ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху доставлено до електронного кабінету апелянта 27.01.2026 р. о 17:54, відповідно до положень п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення, тобто 28.01.2026 р..

Таким чином, десятиденний строк на усунення недоліків сплив 07.02.2026 р. ( з урахуванням вихідних днів ).

Частиною 6 ст. 116 ГПК України встановлено, що останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Згідно з частиною 7 ст. 116 ГПК, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Відповідно до строків, встановлених Нормативами і нормативними строками пересилання поштових відправлень та поштових переказів, затвердженими наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 р. № 958 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 р. за № 173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку ( без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) місцевої Д+2, пріоритетної Д+1; у межах області та між обласними центрами України ( у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя ) Д+3, пріоритетної Д+2; між районними центрами різних областей України ( у тому числі для міст обласного підпорядкування ) Д+4, пріоритетної - Д+3; між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Таким чином, оскільки Апелянт територіально знаходиться в м. Дніпро, останнім днем строку для усунення недоліків, з урахуванням вищезазначеної статті та нормативних строків пересилання кореспонденції, є 09.02.2026 р..

06.02.2026 р., через систему "Електронний суд", від Скаржника до суду повторно надійшла заява про звільнення АТ "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" від сплати судового збору у справі № 904/3401/25 за апеляційною скаргою останнього на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р..

В обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги Скаржник зазначив, що на час виникнення спірних правовідносин АТ Дніпропетровськгаз було єдиним оператором газорозподільної системи на території Дніпропетровської області, що здійснює господарську діяльність з розподілу природного газу на підставі ліцензії, виданої НКРЕКП згідно постанови від 29.06.2017р. № 844, яка надає право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території Дніпропетровської області (крім міст Дніпро і Кривий Ріг та Дніпровського і Криворізького районів), а також сіл Любимівка, Перше Травня, Степове, Чумаки, Маївка, Зоря, Балівка, Партизанське Дніпровського району, житлового масиву Інгулець Інгулецького району в місті Кривий Ріг Дніпропетровської області, села Темирівка Гуляйпільского району Запорізької області та села Придніпрянське Кобиляцького району Полтавської області, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Товариства. АТ Дніпропетрвоськгаз звертає увагу суду на те, що на території ведення ліцензійної діяльності АТ Дніпропетровськгаз на час підписання договору та на теперішній час ведуться бойові дії, що через військову агресію більш ніж 700 газопроводів зазнало пошкоджень в результаті обстрілів, які були усунуті аварійно- диспетчерською службою Відповідача, Відповідач забезпечував газом більш ніж 600,5 тисяч споживачів, будучи єдиним оператором газорозподільної системи на території Дніпропетровської області. Акціонерне товариство Оператор газорозподільної системи Дніпропетровськгаз є підприємством критичної інфраструктури, у відповідності до Закону України від 16.11.2021 року № 1882-IX Про критичну інфраструктуру є об`єктом критичної інфраструктури, що також підтверджується листом Міненерго від 22.12.2022 року № 26/1.7-10.2-20723 про віднесення АТ Дніпропетровськгаз до об`єктів критичної інфраструктури. Від безперебійної роботи якого безпосередньо залежить можливість отримання природного газу населенням, лікарнями, дитячими садками, закладами освіти, військовими частинами, рятувальними службами, правоохоронними органами тощо. З 24.02.2022 року по теперішній час на території України діє воєнний стан, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Отже, в розумінні Закону № 671/97-ВР воєнний стан в Україні є форсмажорною обставиною (обставиною непереборної сили), що підтверджено офіційним листом ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 Всім кого це стосується. Апелянт перебуває у скрутному фінансовому становищі. Крім того, АТ Дніпропетроськгаз фактично є збитковим підприємством. З фінансової звітності (Форма 2) за 2024 рік вбачається, що АТ Дніпропетровськгаз є збитковим, як у 2024, так і у 2023 році. Збитки(код рядка у Формі 2 2355) за 2023 рік склали 737 976 тис. грн., а за 2024 рік - 90 033 тис. грн. Річна фінансова звітність ( Форма 2 ) АТ Дніпропетровськгаз за 2025 рік зараз перебуває на стадії оформлення, після чого у строк до 28 лютого 2025 року буде затверджена, подана до податкових органів та надана суду для підтвердження важкого майнового стану підприємства у 2025 році. Згідно із довідкою від 06.02.2026 за Вих. № 495-116/0226 АТ Дніпропетровськгаз повідомляє, що станом на 06.02.2026 року, залишки грошових коштів на поточних рахунках складають - 3 640,81 грн., з урахуванням рахунків зі спеціальним режимом використання (у т.ч. для виплати соц. пільг та зарплати) - 29 761,70 грн.. Заявник також звертаємо увагу суду на те, що АТ Дніпропетровськгаз станом на теперішній час, окрім того, що у зв`язку із зупиненням дії ліцензії не має змоги отримувати дохід від своєї основної діяльності, має непогашену кредиторську заборгованість перед Товариством з обмеженою відповідальністю Газопостачальна компанія Нафтогаз України, Товариством з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України та іншими підприємствами на суму більше ніж мільярд гривень. Органами, що здійснюють примусове виконання рішень відкрито сімнадцять виконавчих проваджень, де АТ Дніпропетровськгаз є боржником. На усі банківські рахунки АТ Дніпропетровськгаз, крім тих, які обліковуються як рахунки зі спеціальним режимом використання (для виплати заробітної плати, виплат у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю тощо), накладено арешти. (на підтвердження вищезазначеного надаємо постанови про відкриття виконавчих проваджень; лист АТ ОЩАДБАНК; договори щодо відкриття банківських рахунків зі спеціальним призначенням). Здійснити оплату судового збору з банківського рахунку зі спеціальним режимом використання юридична особа не має право, оскільки дані рахунки передбачають лише цільове використання. Таким чином, станом на теперішній час АТ Дніпропетровськгаз не може здійснити оплату судового збору, на суму 1 271 760,00 грн..

Розглянувши заяву АТ "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" про звільнення від сплати судового збору, апеляційний господарський суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволенні такої заяви, враховуючи наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.01.2026 р. по справі №925/1293/19 наголосила, що висновок судів про неможливість застосування ст. 8 Закону № 3674-VI до юридичних осіб без додаткового аналізу обставин конкретної справи - за висновками ЄСПЛ - не відповідає вимогам Конвенції, оскільки пропорційність обмеження доступу до суду має оцінюватися індивідуально з урахуванням фактичної можливості сплатити збір та наслідків відмови у такому доступі для права на судовий захист.

Характер порушення, встановленого ЄСПЛ у справі "Король та інші проти України" від 09.10.2025 (CASE OF KOROL AND OTHERS v. UKRAINE; заява № 82560/17 та 6 інших заяв), в частині заяви № 36465/21(обмеження доступу до суду через непосильний судовий збір без оцінки майнового стану юридичної особи), ставить під сумнів результат національного провадження в частині повернення позовної заяви.

Отже, аналіз вище наведених положень ст. 8 Закону України "Про судовий збір" дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення (за умов, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір") або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення сторони від сплати такого.

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження підстав для звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Необхідно зазначити, що звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд (за наявності передбачених законом умов) звільнити особу від сплати судового збору, відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір.

Тобто, право звільнення від сплати судового збору (виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності) перебуває у межах дискреції суду (судового розсуду), а не є його обов`язком, що випливає з вимог ГПК України та Закону України "Про судовий збір".

Подібні правові висновки містять постанова Верховного Суду від 21.09.2022р. у справі № 303/7754/21 та постанова Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023р. у справі № 906/308/20.

Водночас, необхідно враховувати те, що судові процедури повинні бути справедливими, особа не може бути безпідставно позбавлена права, зокрема на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у судових справах (такий висновок, викладено у постанові Верховного Суду від 08.03.2024р. у справі №910/14313/23).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023р. у справі №906/308/20 зазначено, що: "сума зборів, призначена у світлі конкретних обставин цієї справи, включаючи спроможність заявника її сплатити та стадію, на якій перебував розгляд справи на той момент, коли обмеження було накладено, є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні, та чи мала розгляд судом. Враховуючи ці чинники, далі Суд має визначити, чи становила вимога сплати збору, зокрема за обставин цієї конкретної справи, обмеження, яке завдало шкоди самій суті права заявника на доступ до суду. Отже, судовий збір сам по собі не обмежує право особи на справедливий суд, однак при цьому такий збір повинен встановлюватись з урахуванням спроможності заявника його сплатити та стадії, на якій перебував розгляд справи на той момент, коли обмеження було накладено".

Таким чином, суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від сплати судового збору з урахуванням вимог, передбачених законодавством, та з урахуванням майнового стану скаржника, який оцінюється судом на підставі наданих доказів.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок розглянути заявлені сторонами клопотання та з врахуванням кожного окремого випадку навести мотиви щодо їх задоволення чи відмови у їх задоволенні відповідно до норм чинного законодавства.

Як вже зазначалось вище, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 20.02.2020р. у справі № 420/1582/19, від 17.09.2020р. у справі №460/3138/19).

Питання перевірки реальної спроможності заявника сплатити судовий збір набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/ відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд (постанови від 21.10.2022р. у справі №905/1059/21, від 30.11.2022р. у справі № 905/1060/21, від 02.02.2023р. у справі №320/2083/21), оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26.07.2005р.; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26.07.2005р.).

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого скаржником були надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Відповідна правова позиція наведена у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.01.2025р. у справі №911/2728/23.

Суд наголошує, що відповідні докази фінансового становища заявника мають бути подані апеляційному суду на загальних підставах.

Натомість, Апелянтом відповідні докази надані лише частково.

Так, згідно наявних у справі фінансових звітів (за 2024 рік та 1 півріччя 2025 року), на які посилається у заяві апелянт, АТ Дніпропетровськгаз є збитковим підприємством, зокрема за звітом про фінансові результати за 2024 рік, відповідно до якого збиток за 2024 рік складає 90 033 млн. грн. (код рядка 2355).

При цьому, звітом про фінансові результати (Звіт про сукупній дохід) за І півріччя 2025 року підтверджується отримання прибутку у розмірі 19 260 млн. грн., даних щодо збитковості цей звіт не містить.

В свою чергу, колегія суддів зауважує, що відповідно до норми Закону (ст.8) при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік.

Натомість, апелянт посилається на матеріали справи в яких містяться фінансові звіти за 2024 рік і 1 півріччя 2025 року, в той час, як позов подано 25.06.2025р., а повторну заяву про звільнення від сплати судового збору 06.02.2026р..

Отже, суд не має можливості стверджувати про тенденцію до збитковості підприємства протягом кількох років поспіль (2024-2025) через відсутність повних фінансових даних за 2025 рік, які не надані заявником.

Відтак, подання апелянтом даних стосовно фінансового становища за 2024 рік і 1 півріччя 2025 року, не є достатнім для констатації факту неналежного фінансового стану заявника.

До того ж, заявником не зазначено про наявність /відсутність грошових коштів на рахунках.

Таким чином, заявником не доведено належними доказами власного фінансового становища на момент звернення з заявою, у зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

В той же час, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що за висновками Великої Палати Верховного Суду, наведеними у постанові від 18.10.2023 р. у справі № 910/10939/22, у разі коли після постановлення судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку на усунення її недоліків, а саме подання доказів сплати судового збору, скаржник звернувся до суду з клопотанням про звільнення його від сплати судового збору, суд може залишити таке клопотання без розгляду з підстав пропущення строку його подання або за заявою скаржника поновити цей строк та розглянути клопотання по суті.

У випадку залишення судом клопотання про звільнення скаржника від сплати судового збору без розгляду або відмови в задоволенні такого клопотання суд постановляє ухвалу, яку направляє скаржнику.

Отримавши її, скаржник повинен виконати ухвалу суду про залишення апеляційної скарги без руху, а саме подати суду докази сплати судового збору. У випадку якщо скаржник не встигає цього зробити до закінчення строку, наданого судом або встановленого законом на усунення недоліків, він може звернутись до суду із заявою, відповідно, про продовження або поновлення зазначеного строку.

Для цього перед постановленням ухвали про повернення апеляційної скарги з підстави неусунення скаржником її недоліків суд має переконатись, що скаржник отримав ухвалу про залишення без розгляду або відмову в задоволенні його клопотання про звільнення від сплати судового збору та має розумний строк для сплати судового збору і подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору. Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України такий строк не повинен перевищувати п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Тобто, повернення скарги з розглядом клопотання не має збігатись у часі, а суд при розгляді клопотання сторони має пересвідчитись в отриманні заявником ухвали з результатом її розгляду судом та достатності часу на усунення недоліку, визначеного ухвалою про залишення скарги без руху, який не повинен перевищувати п`яти днів (за нормою ч.6 ст.260 ГПК України).

Враховуючи наведене, та приймаючи до уваги те, що Скаржник вдруге звернувся до апеляційного суду з клопотанням про звільнення його від сплати судового збору, після постановлення судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та надання Скаржнику строку на усунення її недоліків, а саме подання доказів сплати судового збору, та після відмови у задоволенні першого клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" про звільнення від сплати судового збору, відстрочення (розстрочення) сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25, без заяви Скаржника про поновлення строку на подачу такого клопотання, суд залишає таке клопотання без розгляду з підстав пропущення строку його подання.

06.02.2026 р., від Скаржника до суду надійшла заява про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги у справі № 904/3401/25 до 31.03.2026 р., посилаючись на те, що для вирішення питання щодо можливості оплати судового збору у даній справі, з урахуванням усіх арештованих банківських рахунків, Апелянту необхідно отримати погодження на здійснення розрахункової операції від усіх державних та приватних виконавців, які наклали на них арешт. Для того щоб отримати вищевказане погодження АТ Дніпропетровськгаз необхідний додатковий час, у зв`язку із тим, що апелянту необхідно оформити звернення до усіх виконавців, а потім отримати письмову відповідь, організувати оплату судового збору з урахуванням арештів та надати докази оплати судового збору суду.

Розглянувши заяву АТ "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" про про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційний господарський суд приходить до висновку про відмову в задоволенні такої заяви, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, ч. 2 ст. 174 ГПК України закріплено граничний строк на усунення недоліків заяви/скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху та не може бути продовжений судом. Вказане унеможливлює задоволення заяви Відповідача про продовження строку на усунення недоліків скарги. Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23.05.2018 р. у справі № 910/10965/17, від 03.12.2018 р. у справі № 904/5995/16, від 25.03.2019 р. у справі № 910/6924/18 та від 25.05.2022 р. у справі № 910/13503/21.

Також, відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з цим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена. При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03.12.2018 р. у справі № 904/5995/16 та 08.12.2021р. у справі № 903/15/21).

З огляду на наведене, процесуальний закон не надає можливості суду продовжити строк на усунення недоліків поданої апеляційної скарги понад термін, визначений ч. 2 ст. 174 ГПК України.

Таким чином, на переконання апеляційного суду, у задоволенні заяви Відповідача про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги до 31.03.2026 р. слід відмовити, оскільки ухвалою суду від 27.01.2026 р. встановлено граничний строк на усунення недоліків апеляційної скарги, що закінчився для Скаржника 09.02.2026 р..

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав та людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з справ людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пункті 29 рішення від 26.07.2007 р. у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява № 35787/03, наголосив, що, застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до нівелювання вимог процесуального законодавства.

Частиною 2 ст. 260 ГПК України регламентовано, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст.174 цього Кодексу.

За приписами ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення апеляційної скарги скаржнику слід заплатити судовий збір, у сумі 1 271 760,00 грн. та надати належні докази сплати судового збору апеляційному суду.

У разі, якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги в строк установлений судом, заява (скарга) вважається неподаною та повертається скаржнику (ч. 4 ст. 174, ч.ч.6, 8 ст. 260 ГПК України).

Керуючись ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст. ст. 174, 234-235, 258, 260 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" ( від 06.02.2026 р. ) про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги у справі № 904/3401/25 до 31.03.2026 р..

Залишити без розгляду другу заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" ( від 06.02.2026 р. ) про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25.

Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" протягом п`яти днів з 16.02.2026 р. виконати вимоги ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 27.01.2026 р. про залишення без руху апеляційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.11.2025 р. у справі № 904/3401/25 в частині оплати судового збору в розмірі 1 271 760,00 грн.

У разі невиконання вимог суду, настають наслідки, визначені ч. 4 ст. 174, ч. 6 ст. 260 ГПК України, а саме повернення апеляційної скарги Заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя М.О. Дармін

Суддя О.Г. Іванов