ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17.02.2026м. ДніпроСправа № 904/2684/25 (904/647/26)

Суддя Примак С.А., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сагиттаріус"

про стягнення заборгованості за договором

в межах справи №904/2684/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНИК", м. Київ

до боржника Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

без участі (виклику) представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

16.02.2026 до господарського суду від Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ" надійшла позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сагиттаріус" про стягнення заборгованості за договором.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В поданій позовній заяві міститься клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Господарський суд зазначає, що за змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для відстрочення від такої сплати.

Однак, до позову АТ "Кривбасзалізрудком" не надано доказів, які б об`єктивно підтверджували неможливість оплати позивачем судового збору.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в постановах від 30.03.2020 по справі №910/6636/18 та від 01.04.2020 по справі №910/5257/19.

У зв`язку з наведеним, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору підлягає відхиленню.

Законом України "Про судовий збір" передбачено ставку судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено у 2026 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, зокрема, з 1 січня 2026 року складає 3328,00 гривні.

Враховуючи, що предметом спору є вимога майнового характеру, а саме позивач просить суд:

- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сагиттаріус» на користь акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» заборгованість за договором поворотної фінансової допомоги №394 від 02.04.2020 в розмірі 28 000 000,00 грн., інфляційні втрати в розмірі 1 195 243 грн. та 3% річних в розмірі 660 493,15 грн.

- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сагиттаріус» на користь акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» заборгованість за договором поворотної фінансової допомоги №951 від 28.09.2020 в розмірі 28 000 000,00 грн., інфляційні втрати в розмірі 3 796 484,16 грн. та 3% річних в розмірі 1 088 547,95 грн., розмір судового збору становить 941 111,52 грн.

Отже, враховуючи позовні вимоги та коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, позивач повинен був сплатити судовий збір у загальному розмірі 752 889,22 грн.

Однак позивачем не додано доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

З огляду на наведене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви та надати до суду докази сплати судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про розстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" - залишити без руху.

Встановити строк на усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви у встановлений строк, надавши суду: докази сплати судового збору за подання до господарського суду даної позовної заяви в сумі 752 889,22 грн.

Роз`яснити Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, на підставі частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.А. Примак