ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

"12" лютого 2026 р. м. Ужгород Справа № 907/893/23

Суддя Господарського суду Закарпатської області Андрейчук Любомир Вікторович, розглянувши заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест», м. Київ

до відповідача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», м. Ужгород

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз», м. Київ

про визнання недійсними рішень загальних зборів,

Секретар судового засідання Райніш М.І.

За участю представників сторін:

від заявника (позивач) - Шиян М.В., адвокат, ордер серії ВС № 1412722 від 04.11.2025 (в режимі відеоконференцзв`язку)

від відповідача - не з`явився (в залі суду)

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Варданян А.А., адвокат (в режимі відеоконференцзв`язку);

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Савон О.Ю., адвокат (в режимі відеоконференцзв`язку)

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 у справі № 907/893/23 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 24.04.2025 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Транзит-Інвест залишено без задоволення, а рішення Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 у справі № 907/893/23 без змін. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги залишено за апелянтом.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23.07.2025 касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю Транзит-Інвест на рішення Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 24.04.2025 у справі № 907/893/23 з підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 1, 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, закрито, касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Транзит-Інвест на рішення Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 24.04.2025 у справі № 907/893/23 з підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 2, 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, залишено без задоволення а рішення Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 24.04.2025 у справі № 907/893/23 залишено без змін.

09.10.2025 на адресу суду від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» надійшла заява (вх.№ 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд рішення Господарського суду Закарпатської області від 19 грудня 2024 за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23.

Ухвалою суду від 10.10.2025 таку заяву було залишено без руху, повідомлено заявника про необхідність усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до господарського суду Закарпатської області зазначених в мотивувальній частині даної ухвали доказів у строк не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

14.10.2025 на адресу суду від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» надійшла заява (вх. № 02.3.1-05/8923/25) про усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23, за наслідками розгляду якої суд дійшов висновку, що позивач усунув виявленні у позовній заяві недоліки.

Ухвалою суду від 15.10.2025 заяву (вх.№ 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд рішення Господарського суду Закарпатської області від 19 грудня 2024 за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23 прийнято до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Призначено судове засідання для розгляду заяви на 12 листопада 2025 р. на 14:00 год. Зобов`язано учасників судового процесу подати до суду, аргументовані пояснення та заперечення по суті заяви, щодо перегляду рішення Господарського суду Закарпатської області від 19 грудня 2024 за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23 у строк до 07.11.25 року (включно). Викликано представників сторін у судове засідання.

14.10.2025 на адресу суду надійшло клопотання про витребування доказів від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-02/8923/25 від 14.10.2025), в якому просить витребувати від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) та Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз»:

·-Лист АРМА від 22.07.2024 № 1055/6.1-33-24/6.2 (про інформування АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» про припинення Договору № 11/2022 від 05.07.2022 в частині акцій, визначених ухвалою слідчого судді ВАКС від 25.06.2024 у справі № 991/3183/24).

·-Додатковий договір № 2 до Договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, укладений 12.11.2024 між АРМА та АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз».

Згодом, на адресу суду від 12.11.2025 надійшли додаткові пояснення від представника ТОВ «ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ» Павліченко Л.М. (вх.№02.3.1-02/9846/25), якими заявник просить суд врахувати пояснення при розгляді справи.

Ухвалою суду від 12.11.2025 клопотання про витребування доказів, яке надійшло від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-02/8923/25 від 14.10.2025) - задоволено повністю. Витребувано від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) та Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» наступні докумеенти та відомості:- Лист АРМА від 22.07.2024 № 1055/6.1-33-24/6.2 (про інформування АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» про припинення Договору № 11/2022 від 05.07.2022 в частині акцій, визначених ухвалою слідчого судді ВАКС від 25.06.2024 у справі № 991/3183/24);- Додатковий договір № 2 до Договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, укладений 12.11.2024 між АРМА та АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз». Зобов`язано Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) та Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» направити заявнику, витребувані судом документи та відомості у строк до 02.12.2025 (включно). Відкладено судове засідання по розгляду заяви представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23 на 11 грудня 2025 на 12 год. 00 хв.

На адресу суду від 03.12.2025 надійшло клопотання від представника від представника АТ «Чорноморнафтогаз» Онищенко Т.О. (вх.№02.3.1-02/10593/25), яким заявник просить суд долучити до матеріалів справи № 907/893/23 надані АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» письмові докази, витребувані ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 12.11.2025 року, вважати ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 12.11.2025 року в частині зобов`язання АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» надати документи виконаною.

Згодом, на адресу суду від 10.12.2025 від представника ТОВ «ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ» Павліченко Л.М. (вх.№02.3.1-02/10826/25) надійшло заперечення на клопотання АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» про визнання ухвали суду виконаною. Крім того, Заявник просить суд, зобов`язати АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» виконати ухвалу суду від 12.11.2025 року належним чином та в повному обсязі.

На адресу суду від 27.01.2026 від представника НАЦІОНАЛЬНОГО АГЕНТСТВА УКРАЇНИ З ПИТАНЬ ВИЯВЛЕННЯ,РОЗШУКУ ТА УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ,ОДЕРЖАНИМИ ВІД КОРУПЦІЙНИХ ТА ІНШИХ ЗЛОЧИНІВ Дєдушева І.В. ( вх.№02.3.1-02/665/26) надійшла заява, якою заявник на виконання вимог ухвали Господарського суду Закарпатської області долучає належним чином засвідчені копії таких документів: - лист АРМА від 22.07.2024 № 1055/6.1-33-24/6.2 (про інформування АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» про припинення Договору № 11/2022 від 05.07.2022 в частині акцій, визначених ухвалою слідчого судді ВАКС від 25.06.2024 у справі № 991/3183/24); - Додатковий договір № 2 до Договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, укладений 12.11.2024 між АРМА та АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз».

Згодом, на адресу суду від 29.01.2026 надійшли додаткові пояснення від представника ТОВ «ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ» Шиян М.В. (вх.№02.3.1-02/746/26), якими заявник просить суд долучити до матеріалів справи копію рішення Європейського суду з прав людини у справі «М.С.Л., ТОВ проти України» (M.S.L., TOV v. UKRAINE, заява № 18049/18) від 16.10.2025.; Долучити до матеріалів справи текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-15гс20), в якій викладено правову позицію щодо розмежування «нових доказів» та «нововиявлених обставин» (на прикладі листа СБУ).; Вжити заходів реагування щодо невиконання Ухвали Господарського суду Закарпатської області від 12.11.2025 з боку АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» та АРМА; вказує, що вимоги ухвали від 12.11.2025 в частині надання Листа АРМА від 22.07.2024 № 1055/6.1-33-24/6.2 залишаються невиконаними. Опоненти надали лише супровідний лист на 2 аркушах, приховавши від суду додатки на 50 (п`ятдесяти) аркушах, про наявність яких прямо зазначено в тексті самого листа; Врахувати при прийнятті рішення висновки ЄСПЛ у справі «М.С.Л. проти України» щодо неприпустимості формального судового контролю та необхідності дослідження судом реальних підстав для втручання у право власності, а не лише цитування норм законодавства.

Крім того, на адресу суду від 04.02.2026 надійшли додаткові пояснення від представника ТОВ «ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ» Шиян М.В. (вх.№02.3.1-02/986/26), зокрема вказує, що під час засідання у справі № 909/784/23 представником АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» Арменом Варданяном було заявлено, що додатком до листа АРМА від 22.07.26 № 1055/6.1-33-24/6.2 був не проект договору про припинення, а офіційний текст ухвали ВАКС про скасування арешту. Водночас просить звернути увагу суду, що цей лист наданий без додатків, а формулювання про їх наявність (вказано лише: "Додаток: на 50 арк. в 1 прим.") не дає змоги зрозуміти, що саме є додатком: Чи це проєкт договору про припинення дії договору управління активами (як це можна припустити з посилання на п. 6.1. розділу 6 Договору: "Договір діє до дня одержання УПРАВИТЕЛЕМ повідомлення про намір припинення (розірвання) дії Договору у разі скасування арешту прийнятих в управління Активів"). Чи це копія ухвали ВАКС від 25.06.2024 № 991/3183/24, якою скасовано арешт майна, що накладався ухвалами від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к, як про це вказував пан Варданян у судовому засіданні. Тому підтримує своє клопотання про те, щоб суд витребував вказані документи до даної справи, зокрема повний текст листа з усіма додатками.

Суд розглянувши клопотання від представника ТОВ «ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ» Шиян М.В. (вх.№02.3.1-02/746/26),зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання (частина 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (частини 1, 2 статті 73 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що у п.8.8 постанови Верховного Суду від 05.04.2023 у справі №904/2181/22 зазначено, що предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим і залежить насамперед від позиції сторін спору, а також доводів і заперечень, якими вони обґрунтовують свою позицію. Предмет доказування формується, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. При цьому за характером зв`язку змісту з фактом, який встановлюється, докази можуть поділятися на прямі та побічні (постанова ОП КГС у складі ВС від 05.07.2019 у справі №910/4994/18; постанови ВС від 19.10.23 у справі №914/249/21, від 18.01.2024 у праві №910/114/19).

Разом із тим за приписами статті 76 ГПК України суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Належність доказів - це спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, що входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини. При цьому питання про належність доказів остаточно вирішується судом (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.04.2019 зі справи №925/2301/14, від 19.06.2019 зі справи № 910/4055/18). Належність доказів нерозривно пов`язана з предметом доказування у справі, який, в свою чергу, визначається предметом позову.

Предмет позову в даній справі стосується визнання недійсними рішень позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Миколаївгаз», оформлених протоколом від 08.06.2023.

Так, розглянувши клопотання про витребування доказів, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні, з огляду на неможливість їх оцінки як нововиявленої обставини, у тому числі у зв`язку з тим, що документи, які просить витребувати заявник не стосуються предмета доказування у справі №907/893/23 - законності рішень позачергових дистанційних загальних зборів від 08.06.2023. Документи, створені у другій половині 2024 року, не можуть підтверджувати чи спростовувати обставини, що мали місце за рік до їх появи.

Розглянувши заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23, суд зазначає наступне.

Так, обґрунтовуючи заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами позивач вказує, що АРМА листом від 22.07.2024 № 1055/6.1-33-24/6.2 проінформувало АТ «Чорноморнафтогаз» про припинення Договору № 11/2022 від 05.07.2022 в частині акцій, що належать компаніям, визначеним в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду України від 25.06.2024 у справі № 991/3183/24. Ця обставина (припинення Договору № 11/2022 в частині акцій) існувала на час ухвалення Рішення Господарського суду Закарпатської області 19.12.2024, оскільки лист АРМА датований 22.07.2024. Таким чином, на момент ухвалення оскаржуваного Рішення (19.12.2024), правові підстави для здійснення АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» функцій управителя арештованими активами ТОВ «ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ» були відсутні (в частині, щодо якої відбулося припинення).

Вищевказану обставину заявник вважає такою, що має значення для вирішення спору і є істотною для винесення правильного рішення у справі.

Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

Відповідно до ч.1 ст.320 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ч.2 ст.320 ГПК України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

У відповідності до ч.4 ст.320 ГПК України, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи,

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частина п`ята статті 320 ГПК України).

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов:

- по-перше, їх існування на час розгляду справи,

- по-друге, те, що ці обставини не були відомі та не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи,

- по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається (аналогічна правова позиція викладена у п. 6.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі № 19/5009/1481/11).

При перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами. Також, не можуть визнаватися нововиявленими обставини, на які посилався учасник судового процесу в своїх поясненнях в суді будь-якої з інстанцій (постанови Верховного Суду від 14.05.2019 у справі №905/1502/15 та 24.09.2020 у справі №922/1141/19).

Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими (Правова позиція наведена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №910/7084/16).

Отже, не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 у справі №910/8113/16 висловила правову позицію, відповідно до якої суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, визначена ГПК України, є окремою формою судового процесу, що має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

При цьому вирішення питання, чи вірно судом надано оцінку певним доказам, належить до компетенції судів вищих інстанцій, та не може бути вирішено в рамках розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.08.2022 у справі №910/11027/18 в п.5.6. міститься висновок про те, що «не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, доказ, який підтверджує обставини, що виникли після рішення, або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову; не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судами у процесі розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2021 року у справі №9901/819/18)».

В силу статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за умови відсутності зловживання (пункти 27-28 рішення у справі "Правєдная проти Росії" від 18.11.2004, пункт 46 рішення у справі "Попов проти Молдови" від 06.12.2005).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення Європейського суду з прав людини від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії").

При цьому відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації") щодо реалізації права на справедливий суд (пункт 1 статті 6 Конвенції): "Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру".

Відтак, здійснюючи процедуру перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною з новим розглядом справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Водночас оцінці підлягає лише факт наявності або відсутності нововиявлених обставин та визначення їх істотності для правильного вирішення спору.

Заявник в обґрунтування перегляду рішення за нововиявленими обставинами зазначає, що йому стало відомо про факт припинення дії Договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022 на підставі листа АРМА від 22.07.2024.

У даному випадку, вказана обставина не є «істотною» для вирішення справи №907/893/23, оскільки предметом спору у даній справі було оскарження законності рішень позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» (далі АТ «Закарпатгаз») від 08.06.2023.

Так, суд у рішенні від 19.12.2024 надав правову оцінку тим юридичним фактам, обсягу правосуб`єктності та повноваженням АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» як управителя акціями саме станом на дату проведення оскаржуваних зборів - 08.06.2023.

На момент скликання та проведення позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», які відбулись 08 червня 2023 року, Договір управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022 був чинний а повноваження АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» як управителя легітимними. Вказані обставини були досліджені судом та покладені в основу рішення, яке залишено без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 24.04.2025 та постановою Верховного Суду від 23.07.2025.

Обставини на які посилається заявник як на «нововиявлені» - а саме про припинення Договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022, про яке зазначено у листі АРМА від 22.07.2024, не впливає на юридичну оцінку подій, що відбулися 08.06.2023. Припинення договору не має зворотної сили та не скасовує легітимності дій, вчинених управителем у період, коли договір був чинним.

Отже, обставина на яку посилається заявник як на «нововиялені» - а саме про припинення Договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022 не є істотною для справи, оскільки вона не спростовує наявності повноважень у АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» на момент вчинення оскаржуваних дій (проведення зборів 08.06.2023).

Сам факт прийняття (створення) документу під час розгляду справи та існування його на дату ухвалення судового рішення не може автоматично вважатись нововиявленою обставиною по відношенню до обставин, які досліджувались судом під час розгляду справи як підстави позову.

Суд зазначає, що доводи заявника ґрунтуються на необхідності здійснення судом переоцінки законності та обґрунтованості укладення договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022.

Таким чином, суд доходить висновку, що заявником не доведено належними та допустимими доказами існування нововиявлених обставин відповідно до положень ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення у справі №907/893/23. Будь - яких інших обставин, які б слугували підставою для перегляду рішення Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 відповідно до статті 320 Господарського процесуального кодексу України заявником наведено не було.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 3, 4 ст.325 Господарського процесуального кодексу України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про те, що обставини, на які посилається заявник, не є нововиявленими та не можуть вважатися умовою для перегляду рішення господарського суду Закарпатської області за нововиявленими обставинами, в розумінні приписів статті 320 ГПК України, тому у задоволенні заяви представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23, слід відмовити, а рішення Господарського суду Закарпатської області від 19.12.2024 у справі №907/893/23 залишити в силі.

Відповідно до загальних приписів ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати, у зв`язку із відмовою у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, покладаються на заявника.

Керуючись статтями 2, 7, 11, 13, 73, 74, 86, 91, 129, 233-235, 320, 321, 325 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (вх. № 02.3.1-05/1258/25 від 09.10.2025) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 907/893/23- відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.235 ГПК України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст.254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 16.02.2026.

СУДДЯ Любомир АНДРЕЙЧУК