УХВАЛА

про розстрочення виконання рішення

12.02.2026Справа № 910/10759/24

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Головіної К.І., при секретарі судового засідання Батій О.В., розглянувши

заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд»

про розстрочення виконання рішення у справі

за позовом заступника Генерального прокурора в інтересах Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд»

про визнання частково недійсними угод та стягнення 18 428 425,01 грн

за участю представників:

від прокуратури: Філіпенко О.І.

від стягувача (позивача): не з`явився

від боржника (відповідача): Гордієнко Л.М.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» (далі - ТОВ «КСМ-Трейд») звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про розстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 04.09.2025 у справі № 910/10759/24.

У обґрунтування своїх вимог боржник зазначив, що через значний розмір стягнутої судом заборгованості товариство не має фінансової можливості одноразово виконати рішення суду в повному обсязі, а одночасне примусове стягнення такої суми заблокує господарську діяльність товариства та унеможливить дотримання взятих на себе договірних зобов`язань, зокрема, за державними контрактами. У поданій заяві (з урахуванням уточнень, пов`язаних із частковою сплатою заборгованості в добровільному порядку) ТОВ «КСМ-Трейд» просить розстрочити виконання рішення суду у цій справі строком на 3 місяці з наступним графіком: до 28.02.2026 - 3 000 000,00 грн; до 31.03.2026 - 5 402 602,21 грн; до 30.04.2026 - 1 454 192,79 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.01.2026 розгляд вказаної заяви призначено у судовому засіданні з викликом сторін відповідно до правил, визначених ч. 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

У судовому засіданні представник боржника свою заяву підтримав та обґрунтував, просив її задовольнити.

Прокурор проти поданої заяви заперечив в частині періоду розстрочення, вказав на можливість його надання до кінця березня 2026 року.

Представник стягувача (Міністерства оборони) у судове засідання не з`явився, його позиція з приводу поданої заяви суду невідома.

Розглянувши заяву ТОВ «КСМ-Трейд», заслухавши думку представників сторін та дослідивши надані докази, суд прийшов до висновку, що заява про розстрочення виконання рішення підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, рішенням Господарського суду міста Києва від 04.09.2025 у цій справі, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2025, позов заступника Генерального прокурора в інтересах Міністерства оборони України було задоволено; визнано недійсними п.п. 1.1 та 3.1 договорів про постачання для державних потреб мастильних засобів для техніки спеціального призначення мастильних засобів (09210000-4) та хімічної продукції різної (24960000-1) № 286/1/23/30 від 31.05.2023, № 286/1/23/31 від 31.05.2023, № 286/1/23/32 від 31.05.2023, № 286/1/23/33 від 31.05.2023, № 286/1/23/34 від 31.05.2023, № 286/1/23/35 від 31.05.2023, № 286/1/23/36 від 31.05.2023, № 286/1/23/37 від 31.05.2023, № 286/1/23/38 від 19.06.2023, № 286/1/23/39 від 19.06.2023 щодо включення до договірної ціни податку на додану вартість; стягнуто з ТОВ «КСМ-Трейд» на користь Міністерства оборони України безпідставно сплачені кошти в сумі 16 974 232,22 грн, інфляційні втрати в сумі 1 020 198,98 грн та 3 % річних у сумі 433 993,81 грн.

29.12.2025 на виконання вказаного рішення Господарським судом міста Києва були видані відповідні накази.

Згідно з ч. 1 ст. 239 ГПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Частиною 1 статті 331 ГПК України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

Також згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України "Про виконавче провадження" за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення.

Відповідно до частин 3, 4, 5 статті 331 ГПК України підставою для відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Тобто підставами для задоволення заяви про відстрочку, розстрочку виконання рішення можуть бути обставини, якими його виконання ускладнюється чи видається неможливим. Відстрочка або розстрочка виконання рішення, ухвали, постанови, зміна способу та порядку їх виконання допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Пленум Вищого господарського суду України у постанові № 9 від 17.10.2012 "Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України" також роз`яснив, що підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

Відповідно до п. 7.2 вищевказаної постанови ВГСУ при вирішенні питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення господарському суду необхідно враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави. Також господарський суд повинен враховувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк чи попередньо встановленим способом, а також враховувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення та не допускати їх настання.

Отже законодавець у будь-якому випадку пов`язує розстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, винятковими обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

При цьому розстрочення виконання судового рішення є правом суду, а не його обов`язком, а обґрунтування пов`язаних з цим обставин та подання доказів, які свідчать про наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, покладається на зацікавлену особу. Можливість розстрочення або відстрочення виконання рішення суду залежить виключно від винятковості обставин, які виникли у процесі виконання рішення суду.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом при наданні відстрочки (розстрочки) виконання судового рішення, мають бути підтверджені відповідними засобами доказування. Особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі.

У якості виняткових обставин для розстрочення виконання судового рішення заявник вказав на скрутне матеріальне становище товариства; розмір суми стягнення, який є значно великим (лише тільки основний борг - 16 974 232,22 грн); фінансовий стан боржника, який не дозволяє виплатити всю суму заборгованості одночасно без шкоди для його діяльності; наявність інших судових рішень у спорах з аналогічним предметом стягнення, які наразі ТОВ «КСМ-Трейд» виконало добровільно.

Перевіривши вказані доводи, суд встановив, що ТОВ «КСМ-Трейд» є підприємством паливно-енергетичного комплексу, яке визнано критично важливим для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення у період воєнного стану, що підтверджується наказом Міністерства енергетики України від 12.03.2025 № 103 «Про визначення підприємств паливно-енергетичного комплексу критично важливими для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності в особливий період (Протокол № 71).

Виходячи з цього, ТОВ «КСМ-Трейд» є виконавцем державних контрактів на постачання мастильних матеріалів та здійснює поставку вказаної продукції суб`єктам, важливим для забезпечення економіки та безпеки держави.

Також судом встановлено, що боржник на час розгляду даної заяви перебуває у тяжкому матеріальному становищі, на підтвердження чого заявник надав баланс ТОВ «КСМ-Трейд» станом на 30.06.2025 та звіт про фінансові результати за І півріччя 2025 року, відповідно до яких у підприємства відсутні обігові кошти, необхідні для одночасного повного виконання рішення суду.

Указані обставини свідчать, що виконання рішення у цій справі у примусовому порядку на всю суму стягнення може призвести до неможливості сплати товариством стягнутої заборгованості, а також виконання взятих на себе зобов`язань за іншими державними контрактами.

У той же час боржник надав суду докази того, що у період між прийняттям рішення Господарським судом міста Києва від 04.09.2025 у цій справі та датою розгляду заяви про розстрочення, ТОВ «КСМ Трейд» вже частково виконало рішення суду, сплативши на рахунок Міноборони грошові кошти в сумі 8 571 630,01 грн, що підтверджується долученими до заяви платіжними інструкціями. Тобто судом встановлено, що боржник здійснює добровільне виконання рішення суду по мірі надходження коштів на рахунки товариства.

За таких обставин суд вважає доводи заявника обґрунтованими, а тому приходить до висновку, що надання розстрочення виконання судового рішення у даній справі забезпечить повноту та своєчасність сплати грошових зобов`язань, а відтак, сприятиме досягненню максимального балансу сторін при виконанні судового рішення.

При цьому розстрочення виконання рішення суду для боржника не є інструментом ухилення від виконання судового рішення, враховуючи погашення ним значної частини стягнутого боргу, а цією заявою відповідач лише намагається забезпечити повне виконання рішення та погашення заборгованості перед стягувачем у майбутньому через існування певних обставин, які таке виконання ускладнюють.

Також суд враховує, що термін розстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 04.09.2025 строком на 3 місяці не призведе до порушення інтересів сторін, а буде співмірним можливості поновлення порушених прав стягувача з можливістю відповідача забезпечити таке поновлення.

Надання розстрочки виконання рішення суду у даній справі, на думку суду, сприятиме належному виконанню заявником своїх наявних зобов`язань, можливості запланувати та здійснити відповідні витрати, а отже, належним чином виконати рішення суду у справі та, як наслідок, буде сприяти захисту інтересів обох сторін та переслідуватиме мету недопущення значного погіршення економічної ситуації боржника.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд з прав людини підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже, сама можливість надання розстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Таким чином питання щодо надання розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі. Господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

У даному випадку суд зважає на те, що передбачена процесуальним законом можливість розстрочення виконання судового рішення жодним чином не звільняє сторону боржника від виконання взятих на себе зобов`язань та виконання вимог стягувача, проте, надає сторонам можливість врегулювати фінансові питання зі зменшенням ризику негативних наслідків для обох сторін, а саме: для боржника - загроза неможливості подальшого виконання своїх зобов`язань та припинення своєї господарської діяльності, а для стягувача - загроза можливості неотримання одразу протягом тривалого часу присудженої до стягнення суми коштів внаслідок складного фінансового стану боржника.

Тож, на підставі викладеного, господарський суд вважає, що заява ТОВ «КСМ-Трейд» про розстрочення виконання судового рішення підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» про розстрочення виконання рішення задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 04.09.2025 у справі № 910/10759/24 про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» (04071, м. Київ, вул. Костянтинівська, буд. 15, літ. А, ідентифікаційний код 37333587) на користь Міністерства оборони України (03168, м. Київ, пр. Повітряних Сил, буд. 6, ідентифікаційний код 00034022) несплаченої заборгованості в сумі 9 856 795 (дев`ять мільйонів вісімсот п`ятдесят шість тисяч сімсот дев`яносто п`ять) грн 00 коп. на 3 місяці з дня набрання цією ухвалою законної сили, шляхом здійснення наступних платежів:

- до 28.02.2026 - 3 000 000,00 грн;

- до 31.03.2026 - 5 402 602,21 грн;

- до 30.04.2026 - 1 454 192,79 грн.

Вступна та резолютивна частини ухвали проголошені в судовому засіданні 12 лютого 2026 року.

Повна ухвала складена 17 лютого 2026 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення та з цього дня може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів.

Суддя Головіна К.І.