ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"20" лютого 2026 р. м. Ужгород Справа № 907/1483/25

Господарський суд Закарпатської області у складі судді Пригази П.Д.,

за участю секретаря судового засідання Повідайчик Т.В.,

Розглянувши в підготовчому судовому засіданні матеріали справи

за заявою ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ,

про неплатоспроможність,

за участі представника Хохленко А.О. адвокат, ордер,

в с т а н о в и в:

Деяк Віктор Васильович, РНОКПП - НОМЕР_1 , звернувся до Господарського суду Закарпатської області із власною заявою про свою неплатоспроможність, в якій просив прийняти заяву до розгляду та відкрити провадження про неплатоспроможність боржника фізичної особи; ввести процедуру реструктуризації боргів боржника фізичної особи на задоволення вимог кредиторів; призначити керуючого реструктуризацією.

В своїй заяві ОСОБА_1 зазначив, що він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до Довідки про склад сім`ї №1399 від 30.12.2024, виданої Центром

Ухвалою господарського суду від 19.01.2026 заяву прийнято до розгляду, призначено підготовче засідання суду на 03.02.2026, визнано явку в судове засідання боржника ОСОБА_1 - обов`язковою. Зобов`язано боржника Деяка В.В. до дня судового засідання надати до справи паперові копії усіх матеріалів (документів), що подані в електронній формі, а їх оригінали до огляду суду.

Своєю заявою від 22.01.2026 боржник Деяк Віктор Васильович повідомив, що не може взяти участь у справі в залі судових засідань, оскільки знаходиться за межами України, просив розглянути справу з використанням ВКЗ.

Ухвалою суду від 23.01.2026 Деяку В.В. відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку, явку підтверджено обов`язковою.

В судове засідання 03.02.2026 боржник ОСОБА_1 а також його представник адвокат Хохленко Антон Олександрович (в режимі ВКЗ) не з`явилися.

Представник боржника, адвокат Хохленко А.О. про причини неявки в засідання не повідомив.

Окрім того, боржник та його представник не надали до справи витребуваних судом матеріалів, що є додатками до позовної заяви, не повідомивши про причини невиконання припису суду та своїх обов`язків щодо надання доказів та матеріалів.

Ухвалою від 03.02.2026 судове засідання було відкладено, суд повторив свою вимогу про особисту участь боржника в судовому засіданні та надання до справи документів, додаткових пояснень та матеріалів, призначив підготовче судове засідання на 20.02.2026 року.

В судове засідання 20.02.2026 з`явився в режимі відеоконференцзв`язку представник боржника ОСОБА_1 адвокат Хохленко А.О., боржник в засідання суду не з`явивися.

Як встановлено судом після відкриття судового засідання, ні боржник ні його представник не мають намірів виконати раніше взяті на себе та покладені на них процесуальні обов`язки з різних, повідомлених представником підстав.

Заслухавши представника заявника адвоката Хохленка А.О., суд дійшов висновку, що цю заяву ОСОБА_1 належить залишити без розгляду з таких пісдстав.

Мотивувальна частина судового рішення.

Факти, встановлені судом.

Відповідно до заяви про відкриття справи про неплатоспроможність ОСОБА_1 стверджує, що є боржником перед кредиторами фінансовими установами на загальну суму близько 807 000,00грн згідно Конкретизованого списку кредиторів 38 фінансовими установами, а саме:

ТОВ "АЛЕКСКРЕДИТ"

ТОВ "ФК "ТОП1"

ТОВ «ЕКО ФІН»

ТОВ "МІЛОАН"

ТОВ "СПОЖИВЧИЙ ЦЕНТР"

ТОВ "ФК "КІФ"

ТОВ «ФК „БІКСБІТ»

ТОВ"ФК "КРЕДІПЛЮС"

ТОВ "ІННОВАЦІЯ КОМПАНІ"

ТОВ «МАКС КРЕДИТ»

ТОВ "БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС"

ТОВ «КЛТ КРЕДИТ»

ТОВ "1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ"

ТОВ "АВАНС КРЕДИТ"

ТОВ "ФК "НОВІ КРЕДИТИ"

ТОВ "МІСТЕР МАНІ"

ТОВ "СОС КРЕДИТ"

АТ "ЮНЕКС БАНК"

ТОВ «МУЛЬТІКРЕДИТ»

ТОВ «ФК «ПРОЦЕНТ»

ТОВ "ІННОВА ФІНАНС"

ТОВ "ФК "ПРОСТО КРЕДИТ"

ТОВ "УКР КРЕДИТ ФІНАНС"

АТ "ТАСКОМБАНК"

ПАТ "БАНК ВОСТОК"

АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК"

ТОВ "ФІНТАРГЕТ"

АТ "ІДЕЯ БАНК"

ТОВ "СІРОКО ФІНАНС"

ТОВ "ФК "Є ГРОШІ КОМ"

ТОВ "КАЧАЙ ГРОШІ"

Private limited Company HI-TECH DYNAMICS GROUP LIMITED

Limited liability partnership SOCIAL FINANCE CARE AND WELLBEING INVESTMENTS.

У своїй заяві Деяк В.В. прямо стверджував, що ним не додано усіх належних доказів до заяви (всіх копій договорів, квитанцій, банківських виписок тощо), що підтверджують суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором, через їх відсутність або втрату.

Заявник вказував, що в додатку до заяви, КСК конкретизованого списку кредиторів ним зазначено загальну суму грошових вимог кредиторів, тих вимог, що йому, боржнику, відомі, а також щодо кожного кредитора - його найменування, його місцезнаходження, ідентифікаційного коду юридичної особи, вказано все що я маю на руках, суми грошових вимог (загальної суми заборгованості), для уточнення всіх складових боргу було надіслано запити кредиторам.

Заявник зазначав, що неодноразово звертався із такою заявою до господарського суду, тому йому відомо про необхідність надання паперових копій документів, зобов`язується надати такі копії до дня підготовчого судового засідання.

Деяк В.В. у своїй заяві зобов`язався після отримання ухвали про прийняття заяви до розгляду негайно, протягом підготовчого засідання або в інший строк, визначений судом, надати суду повний комплект документів у паперовій формі, належним чином засвідчених.

В судовому засіданні, натомість, представник ОСОБА_1 адвокат Хохленко А.О. заявив, що він відмовляється виконати вимогу суду щодо надання паперових копій документів, не вважає себе уповноваженим від ОСОБА_1 на виконання цього зобов`язання щодо друку і надання до справи понад 1081 аркушів документів.

Норми права, що регулюють питання відкриття господарської справи (справи про неплатоспроможність).

Стаття 43 ГПК України зобов`язує сторін у справі добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Суд констатує, що боржник ОСОБА_1 повторно (двічі) не з`явився в підготовче засідання суду, яке відбулося 03 лютого 2026 року та 20 лютого 2026 року; усіх документів для огляду в підготовчому засіданні суду, про які суд зазначав в ухвалі від 02.02.2026 не надав; паперових документів та матеріалів, що є додатками до заяви про відкриття справи про неплатоспроможність не надав. При цьому ОСОБА_1 не повідомив суд про причини невиконання вимог суду. В свою чергу представник заявника відмовився виконувати вимоги господарського суду, що були адресовані його довірителю ОСОБА_1 .

Відповідно вимог частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється самим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України. Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Такі ж правові висновки містяться у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 Об`єднаної палати касаційного господарського суду у складі Верховного суду.

В контексті викладеного суд зазначає, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі Alimentaria Sanders S.A. v. Spain, заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Боржник зазначив, що він фактично відсутній в Україні, проживає у Німеччині, і цей факт він вважає поважною причиною неявки в судове засідання.

Однак суд не вважає таку причину неявки поважною.

В той же час, заявник та його представник не виконали вимоги ували суду.

Згідно з ч. 1 ст. 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, боржник повинен виконувати покладений на нього обов`язок неухильно, дотримуватись вимог суду та чинного законодавства в частині обов`язкової явки в судове засідання.

Відповідно до приписів ч. ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КУзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідного захисту має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою.

Неявка заявника перешкоджає виконанню завдань підготовчого засідання, всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи, оскільки перешкоджає суду здійснити ідентифікацію заявника боржника, встановити його особу і дійсні наміри пройти судові процедури неплатоспроможності, повно і всебічно з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Вказані дії суду є неможливими без особистої участі боржника ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, без з`ясування особистості боржника, суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі про неплатоспроможність.

Одночасно, встановлення особи боржника та роз`яснення йому наслідків введення процедури реструктуризації боргів є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі, допуск арбітражного керуючого до майна заявника з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Із наведеного випливає, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва боржника у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявника, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи.

Крім того, суд зазначає, що ні представником боржника, а ні самим боржником не надано суду всіх документів, які долучені до матеріалів заяви додатками та, зокрема, оригінали кредитних договорів/договорів позики/інших документів, на підставі яких виникла його заборгованість по сплаті обов`язкових платежів по кожному кредитору, зазначеному в конкретизованому списку кредиторів і боржників, який долучений до матеріалів заяви.

Також, суд враховує, що надані обставини неплатоспроможності, які зазначені у заяві про відкриття провадження у цій справі потребують особистих пояснень боржника в аспекті необхідності зазначення обставин, які слугували підставою виникнення кредиторської заборгованості, а нез`явлення боржника в підготовче засідання позбавляє суд можливості встановити означені обставини.

Враховуючи зазначене, попри те, що у боржника наявний представник, він не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Суд встановив, що заяви та дій боржника ОСОБА_1 та його представника є не узгодженими, що, щонайменше, перешкоджає вирішенню процесуальних питань відкриття справи про неплатоспроможність.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо: позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 4 ст. 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Правова позиція Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі № 905/458/21) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Крім того суд зазначає, що у справах про банкрутство фізичних осіб заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається самим боржником (ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства). Окрім того, господарський суд має право за вмотивованим клопотанням сторін у справі про неплатоспроможність чи за своєю ініціативою вжити заходів для забезпечення вимог кредиторів у вигляді заборони виїзду боржника за кордон (ст. 118 Кодексу України з процедур банкрутства). Аналіз вищенаведених положень Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку про те, що на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні.

До аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2023 у справі №926/1402-б/23.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне залишити без розгляду заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Керуючись ст. 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

п о с т а н о в и в:

1. Заяву ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 , про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтею 9 Кодексу України з процедур банкрутства та статтями 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали підписано 23.02.2026 року.

Суддя П. Д. Пригуза