УХВАЛА

м. Київ

13.02.2026Справа № 910/9106/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Удалової О.Г., розглянувши заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Оберіг" про виправлення описок у рішенні у справі № 910/9106/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оберіг"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про визнання недійсним та скасування рішення комісії,

без виклику представників учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Господарський суд міста Києва рішенням від 22.01.2026 у справі № 910/9106/25 у задоволенні позову відмовив повністю.

03.02.2026 від Товариства з обмеженою відповідальність «Оберіг» (далі - Товариство) надійшли до суду такі заяви:

- «Заява № 1 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/5599/23» (далі - Заява № 1);

- «Заява № 2 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25» (далі - Заява № 2).

Відповідно до частин першої та другої статті 243 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Правила статті 243 ГПК України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання (аналогічний висновок викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 904/10956/16, від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, якими відмовлено в задоволенні заяви учасника справи про виправлення описки).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 817/777/16 сформульовано висновок про те, що можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків. Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка як мовна помилка, не спотворює текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо.

Оцінюючи ступінь судової дискреції при виправленні помилки в рішеннях суду, Велика Палата Верховного Суду зазначала, що описка, виправлення якої у судовому рішенні допускається відповідно до статті 243 ГПК України, - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, яка може спотворити текст судового рішення чи призвести до його неправильного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати суть свого рішення, він лише усуває ті неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність.

Так, у Заяві № 1 Товариство просить суд про таке:

«Винести ухвалу про виправлення описки в абзаці 26 (двадцять шість) розділу «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/5599/23 стосовно номеру додатка до ПРРЕЕ, згідно з формою якого оформлюється акт про порушення».

Слід зазначити, що зі змісту мотивувальної частини Заяви № 1 вбачається, що Товариство все ж таки вказує номер справи № 910/9106/25, тому зазначення у назві заяви та у її прохальній частині номеру справи 910/5599/23 є опискою.

Товариство зазначає, що у рішенні від 22.01.2026 у цій справі у абзаці 26 розділу «Господарський суд міста Києва встановив» неправильно вказано номер додатку ПРРЕЕ, а саме зазначено 8.

Суд дійшов висновку, що Заява № 1 є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а описку в номері додатку до ПРРЕЕ слід виправити шляхом зазначення правильного номеру, а саме номер 9 у пункті 8.2.5 ПРРЕЕ.

У Заяві № 2 Товариство просить суд про таке:

«Винести ухвалу про виправлення описки в абзаці 13 (тринадцять) розділу «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25 стосовно номеру пломби, використаної представником постачальника електричної енергії після проведення представником електропередавальної організації позапланової технічної перевірки лічильника із заводським номером 0084200».

Слід зазначити, що мотивувальна частина Заяви № 2 фактично містить обґрунтування власної оцінки Товариства акта від 27.03.2017 № 5-1-0338/978.

Разом з тим, акт про пломбування засобів обліку від 27.03.2017 № 5-1-0338/978, копія якого долучена до матеріалів справи, містить у собі цифри « 0076237» у графі «Пломби Держспоживстандарту та/або заводу виробника» щодо номеру лічильника № 0084200.

Крім того, Товариство не мотивує та не обґрунтовує, яким саме чином номер пломби може спотворити текст судового рішення чи призвести до його неправильного сприйняття та має істотний характер.

З огляду на викладене, враховуючи правові позиції Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, які наведені вище, суд не вбачає підстав для задоволення Заяви № 2, оскільки наведене Товариством не має істотного характеру та не підтверджує наявність спотворення тексту судового рішення та не призводить до його неправильного сприйняття в цілому.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву № 1 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/5599/23 задовольнити.

2. Виправити описку, допущену у мотивувальній частині рішення Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 у справі № 910/9106/25, а саме вважати правильним номер 9 додатка до ПРРЕЕ.

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 у справі № 910/9106/25.

4. Відмовити у задоволенні Заяви № 2 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала підлягає оскарженню в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Ухвалу підписано 13.02.2026.

Суддя О.Г. Удалова