ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2026 р. м. Київ Справа № 911/3644/25

Господарський суд Київської області у складі судді Д.Г.Зайця, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання за наявними матеріалами справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЗОРОЗПОДІЛЬНІ МЕРЕЖІ УКРАЇНИ», м. Київ

до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ МЕРЕЖІ», м. Київ

про стягнення збитків

без виклику представників учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду Київської області через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЗОРОЗПОДІЛЬНІ МЕРЕЖІ УКРАЇНИ» б/н від 02.12.2025 року (вх. №8134 від 02.12.2025) (далі - позивач) до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ МЕРЕЖІ» (далі відповідач) про стягнення збитків у сумі 7308,36 грн.

Ухвалою суду від 08.12.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №911/3644/25 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання (без виклику учасників справи).

До суду через «Електронний суд» від відповідача 10.12.2025 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позову.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 252 ГПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 248 ГПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Частиною 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Згідно ч. 4 ст. 240 ГПК України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Постановою НКРЕКП №1839 від 26.12.2022 Товариству з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України».

Постановою НКРЕКП № 1596 від 31.08.2023 «Про внесення змін до додатка до постанови НКРЕКП від 26 грудня 2022 року № 1839 та врегулювання питань щодо провадження ТОВ «ГАЗОРОЗПОДІЛЬНІ МЕРЕЖІ УКРАЇНИ» діяльності з розподілу природного газу» зобов`язано ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ГАЗОРОЗПОДІЛЬНІ МЕРЕЖІ УКРАЇНИ» () виконання зобов`язань, покладених НКРЕКП на АТ «КИЇВОБЛГАЗ» за результатами заходів державного контролю ліцензованої діяльності АТ «КИЇВОБЛГАЗ».

Відтак, з 01.01.2023 року ТОВ «Газорозподільні мережі України» виконує функції Оператора ГРМ, визначені Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2494.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, відокремленим підрозділом позивача є Київська філія Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України», яка згідно Положення про Київську філію діє від імені ТОВ «Газорозподільні мережі України» та здійснює діяльність з розподілення газоподібного палива через місцеві (локальні) трубопроводи для задоволення потреб споживачів природного газу, відповідно до отриманих від газотранспортних організацій поставлених обсягів.

Розділом II Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальний послуг, від 30.09.2015 № 2494 (далі - Кодекс ГРМ) передбачено, що газорозподільна система є технологічним комплексом, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам, тиск якого не може перевищувати 1,2 МПа. Газові мережі, тиск яких менше 1,2 МПа та через які природний газ передається споживачам, є газорозподільною системою незалежно від їх власності та підпорядкування. До складу ГРМ входять споруди і пристрої на газопроводах від місця надходження природного газу в ГРМ до пунктів призначення (об`єктів споживачів або суміжних Операторів ГРМ), зокрема, ГРМ включають газопроводи, зокрема підземні та/або надземні, високого, середнього та низького тиску.

Тобто, складовими газорозподільної системи, що використовуються позивачем для провадження ліцензійної діяльності є газопроводи, що розташовані на території, зокрема Київської області.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок природного газу», оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).

Частиною 1 ст. 37 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що оператор газорозподільної системи відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи, якою він користується на законних підставах.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 38 Закону України «Про ринок природного газу», з метою виконання функцій, передбачених ч.1 ст.37 цього закону, оператор газорозподільної системи зобов`язаний вживати заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи.

Отже, відповідно до вимог Закону України «Про ринок природного газу» позивач, як оператор ГРМ, зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у Київській області, а також забезпечувати попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем.

З матеріалів справи вбачається, що 27.08.2025 о 15 год. 47 хв. на аварійно-диспетчерську службу Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» надійшла заявка Савчук Віктора Вікторовича з номеру телефону НОМЕР_1 за реєстраційним №36429, щодо пошкодження розподільчого підземного газопроводу низького тиску 0,0021 МПа, діаметром 75 мм, матеріал -поліетилен, за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Березанська, буд. 47 при бурінні бурильною машиною під електричні стовпи.

Як зазначено позивачем, буріння бурильною машиною під електричні стовпи проводив Савчук Віктор Вікторович, майстер РЕБ ПрАТ ДТЕК «Київські регіональні електромережі», посвідчення № 36105386, АВТО ГАЗ-53, н.з. НОМЕР_2 , про що складено Акт про пошкодження систем газопостачання від 27.08.2025 року, який без заперечень та зауважень підписано ОСОБА_1 . Після прибуття на місце аварії працівниками АДС ліквідовано витік газу шляхом встановлення пережиму о 16 год. 00:27 хв.

Відповідно до пп. 7, 8 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ передбачено, що проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ.

Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ, має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо). Видача погодження Оператора ГРМ, його переоформлення, видача дубліката та його анулювання здійснюються на безоплатній основі. Оператор ГРМ протягом 10 робочих днів з дня реєстрації письмового звернення юридичної чи фізичної особи або фізичної особи-підприємця щодо погодження проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ має надати письмове погодження або письмову обґрунтовану відмову. Письмове погодження надається на безоплатній основі. Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці для отримання погодження оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності - інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження (пункт 9 глави 4 розділу ІІІ Кодекс ГРМ).

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, які отримали письмове погодження оператора ГРМ, зобов`язані керуватися порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт і дотримуватись умов їх виконання з урахуванням вимог письмового погодження оператора ГРМ (погодження (пункт 10 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ).

Письмове погодження оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством погодження (пункт 11 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ).

До початку ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні наказом організації, що проводить роботи, з числа фахівців призначається особа, відповідальна за проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт (керівник робіт) погодження (пункт 15 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ).

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника оператора ГРМ щодо проведення робіт погодження (пункт 16 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ).

Фізична особа або персонал юридичної особи чи фізичної особи-підприємця, залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, повинні бути ознайомлені (проінструктовані) представником оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні (пункт 17 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ).

Однак, як зазначено позивачем, всупереч законодавчо встановленому порядку, представник відповідача 27.08.2025 року приступив до виконання земельних робіт без обов`язкового погодження з Оператором ГРМ, що призвело до пошкодження газопроводу та спричинення шкоди.

Так, у зв`язку з пошкодженням відповідачем газопроводу, позивач поніс матеріальні збитки на загальну суму 7308,36 грн., що включає в себе не лише понесені витрати на відновлення належної роботи газорозподільної системи, а й вартості аварійного витоку природного газу.

За змістом пункту 7 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ, об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами-підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави.

Відповідно до пункту 6 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ, якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за формулою, викладеною у вказаному пункті.

Позивачем складено Розрахунок вартості збитків, заподіяних Київській філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу низького тиску за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Березанська, буд. 47 на суму 7308,36 грн.

Також, позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу низького тиску за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Березанська, буд. 47, відповідно до змісту якого розрахунок виконано згідно пункту 6 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ, а втрати природного газу всього склали 130,806 м.куб.

Відповідно до Розрахунків матеріальної шкоди, заподіяних ТОВ «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження вищевказаного газопроводу 27.08.2025 згідно Акту про пошкодження систем газопостачання 27.08.2025, розмір завданої шкоди склав 7308,36 грн, а саме: Розробка ґрунту екскаватором місткістю 0,25 м3 з доробкою вручну 57,69 грн.; перекриття засувки перед лічильником газу та після нього при встановленні на вузлі обліку газу засобів вимірювальної техніки з тимчасовим припиненням газопостачання діаметром 80 100 146,60 грн.; відріз поліетиленового газопроводу від поліетиленового середнього та низького тиску діаметром 51-100 мм вартість становить 906,80 грн.; встановлення поліетиленових фасованих частин (відводів, колін, патрубків, переходів) вартість становить 195,50 грн.; врізка поліетилен. г/ проводу в поліетиленовий без відключення споживачів, діаметром 51-100 мм 933,50 грн.; плавне відкриття засувки перед лічильником газу та після нього при встановленні на вузлі обліку газу засобів вимірювальної техніки з тимчасовим припиненням газопостачання діаметром 80 100 вартість 256,80 грн.; засипка траншей та котлованів бульдозерами 7,24 грн.; вартість виїзду слюсаря з експлуатації та ремонту газового устаткування 4 розряду становить 66,73 грн.; вартість виїзду слюсаря з експлуатації та ремонту газового устаткування 5 розряду становить 74,58 грн.; виїзд саршого майстра 114,88 грн.; вартість автопослуг становить 281 грн.; вартість виробничо-технічних витрат природного газу становить 2856,58 грн. за 130,806 куб.м. Всього з ПДВ на суму 7308 грн. 36 коп.

30.09.2025, позивач звернувся до відповідача з листом № Коф/100.1.4.1-вих-25799-25 від 30.09.2025 до якого додано договір про відшкодування матеріальних збитків внаслідок пошкодження газопроводу від 01.09.2024 - 2 екземпляри; розрахунки суми заподіяних збитків 2 екземпляри, які були отримані 08.10.2024.

Відповідач договір про відшкодування матеріальних збитків внаслідок пошкодження газопроводу та розрахунки не підписав та не повернув, майнову шкоду не відшкодував.

У зв`язку з чим, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача 7308,36 грн. майнової шкоди, завданої пошкодженням газопроводу під час виконання відповідачем земляних робіт на території, через яку пролягає газопровід.

Заперечуючи проти позову відповідач у відзиві зазначає, що позивачем не конкретизовано земельну ділянку, на якій відбулось пошкодження газопроводу. До позовної заяви позивачем не додано доказів на підтвердження факту, що газопровід середнього тиску перебуває на балансі позивача. Позивач як особа, на балансі якої, ймовірно, перебуває газопровід середнього тиску за адресою Київська обл., м. Васильків, вул. Березанська, 47 та на яку законодавчо покладено обов`язок забезпечувати опереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем, не звернувся з відповідною заявою до Державного кадастрового реєстратора щодо встановленням на ці земельні ділянки зон обмеження використання земель у зв`язку із наявністю прокладеного газопроводу та не вжито інших заходів щодо його позначення. Матеріали позовної заяви не містять доказів того, що позивачем вчинялись дії щодо належного повідомлення власників земельних ділянок чи користувачів, тобто третіх осіб, щодо наявності на таких земельних ділянках об`єктів інфраструктури, а також, щодо встановлення обмежень (обтяжень) та вжиття інших заходів щодо його позначення. Матеріали справи не містять доказів наявності табличок-покажчиків трас підземних газопроводів. Саме бездіяльність позивача, яка полягала у відсутності демаркації знаходження газопроводу, відповідач та особа відповідача, яка виконувала будівельно- монтажні роботи майстер Савчук Віктор Вікторович, не міг бути повідомлений про обмеження земельних робіт на земельній ділянці, де відбулась аварія.

За приписами ст. 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

За загальним правилом, закріпленим у ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином, для притягнення до цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді відшкодування заподіяних ним збитків є наявність складу правопорушення: протиправна поведінка особи, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою. При цьому чинне законодавство передбачає принцип вини контрагента або особи, яка завдала шкоду, як підставу для відшкодування заподіяних збитків (шкоди): за приписами ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на норми чинного законодавства, які регулюють відповідні правовідносини, слід розмежувати сам факт нанесення шкоди, як самостійну підставу для її відшкодування, та окремо обставини заподіяння шкоди для визначення ступеню вини.

Факт заподіяння відповідачем шкоди у вигляді пошкодження газової труби під час виконання земельних робіт є підтвердженим, що згідно зі ст. 1166 ЦК України є підставою для відшкодування такої шкоди особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкоди завдано не з її вини.

В будь-якому випадку, пошкодження розподільчого підземного газопроводу низького тиску відбулось в результаті дій відповідача, що супроводжувалось також порушенням вимог законодавства - Кодексу ГРМ та Правил безпеки систем газопостачання при проведенні робіт в охоронній зоні об`єктів ГРМ.

При цьому, відповідач заперечень щодо вчинення його працівником пошкодження газопроводу не надав.

Вина у формі необережності має місце за відсутності у особи наміру завдати шкоди. При необережності особа не передбачала можливість настання шкідливих наслідків свого діяння, хоча могла та повинна була їх передбачити або легковажно (безпідставно) сподівалася на їх відвернення.

Відповідач, як особа, яка здійснювала земляні роботи із залученням техніки, повинен був проявити розумну обачність та знати, що на земельних ділянках проходить газопровід та проводити роботи із застереженнями, прямо встановленими чинним законодавством.

Виходячи із встановлених судом обставин справи, вина відповідача кваліфікується судом як необережність. Відповідач не передбачав і не бажав тих наслідків, які фактично настали, хоча, виходячи із конкретних обставин, об`єктивно міг і був зобов`язаний їх передбачити.

Згідно ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

В будь-якому випадку, має місце факт завдання шкоди майну позивача внаслідок його механічного пошкодження відповідачем через необережність останнього, тому, шкода підлягає відшкодуванню на підставі ст. 1166 ЦК України та п. 1 ст. 1187 ЦК України.

Як визначено ст.1172 ЦК України, юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника.

Підприємницькі товариства, кооперативи відшкодовують шкоду, завдану їхнім учасником (членом) під час здійснення ним підприємницької або іншої діяльності від імені товариства чи кооперативу.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Позивач є Оператором газорозподільної системи. Відповідно до пунктів 1 та 4 глави 1 розділу 3 Кодексу газорозподільної системи, експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно Оператори газорозподільних систем. У разі виникнення аварійної ситуації Оператор газорозподільної системи зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи.

Відповідно до пункту 7 глави 4 розділу 11 Кодексу газорозподільної системи, об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави.

Пунктом 6 глави 4 розділу 11 Кодексу ГРМ встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за відповідною формулою.

Так, відбулось пошкодження розподільчого підземного газопроводу низького тиску 0,0021 МПа, діаметром 75 мм, матеріал -поліетилен, за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Березанська, буд. 47 при бурінні бурильною машиною під електричні стовпи. Буріння бурильною машиною під електричні стовпи проводив Савчук Віктор Вікторович, майстер РЕБ ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, посвідчення № 36105386, АВТО ГАЗ-53, н.з. НОМЕР_2 , про що складено Акт про пошкодження систем газопостачання від 27.08.2025 року, який без заперечень та зауважень підписано Савчуком Віктором Вікторовичем. Після прибуття на місце аварії працівниками АДС ліквідовано витік газу шляхом встановленням пережиму о 16 год. 00:27 хв.

Позивачем проведено розрахунок відшкодування збитків (втрат газу) внаслідок пошкодження підземного газопроводу з врахуванням супутніх виробничо-технологічних витрат газу. Позивачем надано документально підтверджений та обґрунтований розрахунок вартості послуг по усуненню аварії, вартості виробничо-технологічних втрат та втрат природного газу.

З огляду на зазначене, наявний такий елемент складу цивільного правопорушення, як наявність шкоди в розмірі 7308,36 грн., яка відповідає фактичним обставинам справи і не спростована відповідачем належними доказами.

Суд погоджується з правильністю розрахунку розміру шкоди, заподіяної позивачу, яка не спростована відповідачем його контррозрахунками.

За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідачем не спростовано доводів позовної заяви, а судом не виявлено на підставі наявних документів у справі інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо заперечень відповідача, викладених у відзиві, суд зазначає, що пошкоджено підземний розподільний газопровід, а саме: ділянку газопроводу низького тиску.

Правилами безпеки систем газопостачання, що затверджені наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15.05.2025 року визначено: « 1.34. Перед початком робіт ударних механізмів і землерийної техніки поблизу підземного газопроводу працівники, що виконують земляні роботи, зобов`язані виявити фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства. Ударні механізми для розпушування ґрунту можливо застосовувати на відстані не ближче ніж 3 м від підземного газопроводу, а механізми, що здатні значно відхилятися від вертикальної осі (куля, клин-баба тощо), - на відстані не ближче ніж 5 м…».

Пунктом 7, 8 глави 4 розділу ІІІ Кодекс ГРС передбачено, що проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ. Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ, має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Письмове погодження надається на безоплатній основі. Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника оператора ГРМ щодо проведення робіт погодження (пункт 16 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ). Фізична особа або персонал юридичної особи чи фізичної особи- підприємця, залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, повинні бути ознайомлені (проінструктовані) представником оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні пошкодження (пункт 17 глави 4 розділу ІІІ Кодекс ГРМ).

Отже, для виконання земляних робіт на земельній ділянці, що входить до охоронних зон, відповідач зобов`язаний був попередньо звернутися до позивача, як оператора ГРМ, для отримання відповідного письмового погодження та керуватись порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт та умов їх виконання з урахуванням вимог зазначеного письмового погодження оператора ГРМ.

Відповідач перед виконанням робіт не перевірив земельну ділянку на наявність охоронних зон об`єктів ГРМ для дотримання встановлених обмежень та отримання письмового погодження оператора ГРМ, що мало містити вимоги та умови, обов`язкові при виконанні відповідних робіт.

Окрім обов`язку відповідача отримати письмове погодження оператора ГРМ на виконання робіт в охоронній зоні газопроводу, працівник відповідача перед початком виконання робіт повинен був отримати інструктаж представника оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу, можливих аварійних ситуацій і дій при їх виникненні.

Разом з тим, зазначені вимоги відповідачем не дотримані, так як його працівник 27.08.2025 приступили до виконання земельних робіт без отримання відповідного погодження оператора ГРМ, яке містило б обов`язкові для виконавців вимоги та умови щодо проведення таких робіт для запобігання пошкодженню газопроводу, що в свою чергу призвело до заподіяння шкоди.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що відповідачем не спростовано доводів позовної заяви, а судом не виявлено на підставі наявних документів у справі інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, а тому, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 123, 129, 233, 236 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення збитків задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (04136, м. Київ, вул. Стеценка, буд. 1-А, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» (04116, м. Київ, вул. Шолуденко, 1, ) в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» (08150, Київська область, Фастівський район, м. Боярка, вул. Шевченка Т, буд. 178, ) 7308 (сім тисяч триста вісім) грн. 36 коп. майнової шкоди та 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп. витрат зі сплати судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 20 днів з дня складення повного тексту рішення шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України з врахуванням п. 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Д.Г. Заєць