УХВАЛА

09 лютого 2026 року

м. Київ

cправа № 910/5363/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Дроботової Т. Б. - головуючого, Багай Н. О., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Асквер"

на рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2025

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025

у справі за позовом Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Асквер"

про стягнення 1 988 483,46 грн,

ВСТАНОВИВ:

19.01.2026 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Асквер" (далі - скаржник) на рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі № 910/5363/25.

21.01.2026 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Товариством з обмеженою відповідальністю "Асквер" подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у цій справі.

За наслідками перевірки матеріалів цієї касаційної скарги, суд залишає її без руху з огляду на таке.

Право на касаційне оскарження закріплено у статті 287 Господарського процесуального кодексу України і реалізується у спосіб подання в установленому порядку касаційної скарги, форма та зміст якої також визначається процесуальним законом.

Звернення з касаційною скаргою є суб`єктивною дією скаржника, який зацікавлений у касаційному перегляді судового рішення та залежить від його волевиявлення.

Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 290 Господарського процесуального кодексу України, строки подання скарги - статтею 288 цього Кодексу.

Відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 цього Кодексу.

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в господарському судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників господарського процесу.

За статтею 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.10.2018 у справі № 5/452/06 зазначено, що відповідне право касаційного оскарження не є абсолютним, і у будь-якому разі на суд покладено обов`язок надавати оцінку обґрунтованості причин пропуску строку оскарження судового рішення, у тому числі суд має звернути увагу на те, наскільки швидко й сумлінно діяв скаржник з метою оскарження судового рішення та, відповідно, чи є в його діях ознаки зловживання правом на оскарження судового рішення, і мотивувати підстави поновлення цього строку.

Процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій касаційного господарського суду при виявленні недоліків, зокрема, касаційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 290 Господарського процесуального кодексу України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку касаційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - касаційна скарга залишається без руху.

Як вбачається із матеріалів касаційної скарги, предметом касаційного оскарження є постанова Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025, повний текст якої складено 23.12.2025, строк на оскарження сплив 12.01.2026. Відповідач із касаційною скаргою до Верховного Суду звернувся 19.01.2026, тобто з пропуском строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України для подання касаційної скарги, заявивши при цьому про його поновлення.

Скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025, пропуск строку на касаційне оскарження обґрунтовує тим що, саме в день закінчення процесуального строку, 14.01.2026 (з дати отримання постанови), місто Київ зазнало чергової атаки з боку країни-агресора. Протягом доби було оголошено чотири повітряні тривоги, також згідно з офіційними повідомленнями КМВА, внаслідок атаки зафіксовано влучання уламків дронів у житлову забудову та вибухи у столиці. Тривала повітряна тривога у другій половині дня (до 17:46) фактично паралізувала роботу офісів та унеможливила безпечне завершення та відправку документів до кінця робочого часу. В наступний день, 15.01.2026, у відео зверненні Президента України було зазначено про підготовку чергового масового удару по місту Києву в найближчі дні. Задля забезпечення безпеки було прийнято рішення покинути територію міста Києва, що унеможливило подання касаційної скарги. Отже, скаржник звернувся з касаційною скаргою у перший робочий день наступного тижня після спливу строку (понеділок - 19.01.2026), що свідчить про добросовісність та намагання мінімізувати затримку.

Розглянувши вказані обґрунтування щодо пропуску скаржником строку на касаційне оскарження, Верховний Суд зазначає про ненаведення ним переконливих аргументів щодо того, що саме позбавило його можливості звернутися із касаційною скаргою раніше, ніж 19.01.2026, враховуючи, що постанова Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 отримана Товариством з обмеженою відповідальністю "Асквер" через електронний суд 25.12.2025 о 15:55, тобто з дати отримання постанови до закінчення процесуального строку 14.01.2026 (коли місто Київ зазнало чергової атаки з боку країни-агресора і у скаржника не було можливості саме у цей день звернутись з касаційною скаргою) у скаржника було 19 днів, отже у скаржника була можливість вчасно звернутись з касаційною скаргою у встановлені законом строки, у зв`язку з чим підстави для поновлення встановленого законом строку на касаційне оскарження вказаної постанови суду апеляційної інстанції не є поважними.

Наведені скаржником обставини залежать від ефективної організації роботи на підприємстві, неналежне здійснення якої не може визнаватися поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження. Скаржник може на власний розсуд здійснювати організацію внутрішньої діяльності, залучати до участі у справі представників, однак несвоєчасне звернення із касаційною скаргою внаслідок таких заходів не ґрунтується на обставинах, які є непереборними та мають об`єктивний характер, у зв`язку з чим підстави для поновлення встановленого законом строку на касаційне оскарження вказаної постанови суду апеляційної інстанції відсутні.

Відповідно до частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Оскільки касаційну скаргу подано після закінчення строку, встановленого для її подання та скаржником не подано належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску ним строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції, вказані ним підстави поновлення строку визнані судом неповажними то ця касаційна скарга залишається без руху із наданням скаржникові строку для усунення недоліків.

Разом з тим, Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частиною 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при подачі до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.06.2025, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025, позов задоволено. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Асквер" на користь Київської міської ради безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,2642 га (кадастровий номер :91:119:0001) на вул. Глибочицькій, 71 у Шевченківському районі міста Києва за період з 01.12.2020 по 07.07.2022 у сумі 1 988 483,46 грн. та судовий збір у розмірі 23 861,80 грн.

Скаржник у касаційній скарзі просить скасувати повністю рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 і передати справу на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Отже, предметом касаційного оскарження є позовні вимоги про стягнення 1 988 483,46 грн, тобто вимога майнового характеру.

Отже, скаржник при зверненні до Верховного Суду з цією касаційною скаргою повинен був сплати 59 654,50 грн судового збору (1 988 483,46 грн - оспорювана сума *1,5 /100) * 200%).

Однак, оскільки скаржник касаційну скаргу у цій справі подав через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд", то за подання касаційної скарги повинен був сплатити судовий збір у сумі 47 723,60 грн (59 654,50 грн х 0,8 %).

Товариством з обмеженою відповідальністю "Асквер" не додано до касаційної скарги доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, що свідчить про не дотримання скаржником вимог пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику необхідно сплатити судовий збір у сумі 47 723,60 грн і надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору, за такими реквізитами, які зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір":

- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

- код банку отримувача (МФО): 899998

- номер рахунку отримувача (стандарт IBAN):

UA0026007

- код класифікації доходів бюджету: 22030102

- судовий збір (Верховний Суд, 055)

- призначення платежу: *; 101.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху із наданням скаржникові строку для усунення недоліків.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі немає, з урахуванням наведеного відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційну скаргу слід залишити без руху.

Суд визначає скаржникові спосіб усунення недоліків касаційної скарги, зазначених в цій ухвалі, шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків касаційної скарги, у якій зазначити: інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження з підтвердженням відповідними доказами; та надати документ на підтвердження сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі у сумі 47 723,60 грн.

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Керуючись статтями 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Асквер" на рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі № 910/5363/25 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Б. Дроботова

Судді Н. О. Багай

Ю. Я. Чумак