СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м. Харків Справа № 922/2590/23 (922/3587/25)

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Плахов О.В., суддя Гребенюк Н.В., суддя Тихий П.В.,

за участю секретаря судового засідання Голозубової О.І.,

за участю представників:

від позивача - Іваненко Є.В. (ліквідатор) на підставі постанови про визнання боржника банкрутом від 06.12.2024;

від відповідача Пагудіна Д.О. в порядку самопредставництва,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, м. Харків, (вх.№2616Х/1) на рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі № 922/2590/23 (922/3587/25) (суддя Прохоров С.А., ухвалене в м. Харків, дата складення повного тексту 13.11.2025)

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень", м. Харків,

до відповідача: Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, м. Харків,

про стягнення коштів,

в межах справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень",-

ВСТАНОВИВ:

Постановою господарського суду Харківської області від 06.12.2024 у справі №922/2590/23 Товариство з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців.

07.10.2025 ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" звернувся до господарського суду Харківської області з позовом про стягнення з Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради 657615,60грн. заборгованості за договором про закупівлю робіт №302 від 20.05.2019.

В обґрунтування позовних вимог ліквідатор посилався на неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань з оплати додаткових робіт за договором про закупівлю робіт №302 від 20.05.2019.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.10.2025 позовна заява в межах справи про банкрутство передана на розгляд судді Прохорову С.А., справі присвоєно №922/2590/23 (922/3587/25).

Рішенням господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25) позов задоволено повністю; стягнуто з Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" 657615,60грн., як вартість виконаних, але не оплачених робіт за Договором №302 від 20.05.2019; стягнуто з Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" 7891,38грн. витрат зі сплати судового збору.

Відповідні висновки місцевого господарського суду з посиланням на положення статей 6, 11, 509, 626, 627, 628, 638, 837, 877 Цивільного кодексу України мотивовані тим, що матеріалами справи підтверджується, що позивач, як підрядник виконав передбачені договором роботи, про що складено відповідні акти приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) № №50, 51, 52, 62, 66 за жовтень 2020, які були фактично прийняті, документально оформлені та оплачені зі сторони замовника.

Разом з тим, під час виконання робіт на об`єкті: Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) в червні, липні, вересні 2020 року настала необхідність у виконанні додаткових будівельних робіт, не зазначених в початковому проекті, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту, про що директором підрядника ТОВ "ДБК "Уровень" Єрохіної М.В., Головним архітектором проекту Скляренко П.А. та Технічного нагляду: начальником будівельного відділу № 3 Управління по будівництву, ремонту та реконструкції Лихолітовим В. О. було складено дефектний акт.

Отже, шляхом укладення додаткової домовленості до договору підряду щодо виконання додаткових будівельних робіт, які були необхідними для виконання проекту, позивачем, як підрядником було прийнято на себе зобов`язання з виконання будівельних робіт, а відповідачем, як замовником обов`язок з їх повної оплати.

Виходячи з того, що сторонами на підставі дефектного акту було узгоджено обсяг необхідних додаткових робіт, останній підлягає розгляду в якості додаткової домовленості до договору підряду в порядку частини 3 статті 877 Цивільного кодексу України.

В строки встановлені договором позивачем, як підрядником було виконано додаткові роботи за договором на загальну суму 657615,60грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи актами приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), а також довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) до них та направлено на адресу замовника для підписання. Проте, замовником було повернуто надані документи без підписання.

З огляду на необґрунтовану відмову замовника від підписання актів приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3), господарський суд першої інстанції дійшов висновку про наявність у відповідача обов`язку з оплати фактично виконаних додаткових будівельних робіт на суму 657615,60грн., та як наслідок задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради з рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі № 922/2590/23 (922/3587/25) та прийняти нове рішення, яким в задоволені позову відмовити в повному обсязі; судові витрати покласти на позивача.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що при ухваленні оскаржуваного рішення господарський суд першої інстанції дійшов до передчасного висновку щодо наявності у відповідача, як підрядника обов`язку здійснити оплату за роботи з Капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня, які не були передбачені умовами договору про закупівлю робіт від 20.05.2019 №302.

Апелянт звертає увагу суду на те, що наявний в матеріалах справи дефектний акт не затверджений Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради.

Договір про закупівлю робіт від 20.05.2019 №302 було виконано сторонами в повному обсязі та без зауважень, що підтверджується оприлюдненим 02.01.2021 звітом про результати проведення закупівлі UA-2019-03-19-002091-а Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9. Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) в електронній системі закупівель за посиланням:https://prozorro.gov.ua/uk/contract/UA-2019-03-19-002091-a-a1.

Згідно зі Звітом про виконання договору про закупівлю предметом якого є Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) (номер процедури закупівлі UA-2019-03-19-002091-а) сума оплати за договором - 1468984,80 UAH (в тому числі ПДВ 244830,80 UAH).

Таким чином, відповідачем, як замовником було сплачено в повному обсязі роботи з Капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня за договором відповідно до проектно-кошторисної документації та тендерної документації на загальну суму 1468984,80грн., у зв`язку із чим сторонами належним чином виконані зобов`язання за договором.

Договори у зв`язку із виникненням потреби у проведенні додаткових робіт, пов`язаних з будівництвом об`єкту "Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня" між сторонами не укладались.

Окрім викладеного скаржник зазначає, що в порушення вимог статті 877 Цивільного кодексу України позивачем, як підрядником не було повідомлено замовника про необхідність проведення додаткових робіт, що не були враховані проектною документацією і збільшення кошторису. Доказів протилежного до матеріалів справи не надано.

Отже, підрядником на власний ризик було виконано додаткові роботи з капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня, без узгодження їх проведення з замовником, що позбавляє його права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи.

Так, при ухваленні оскаржуваного рішення, суд на підтвердження належного повідомлення замовника про виявлені в ході будівництва, не враховані затвердженою проектно-кошторисною документацією роботи, та необхідність проведення підрядником додаткових робіт послався на дефектний акт, складений представниками генпроектувальника - головним архітектором проекту Скляренко П.А., технічного нагляду - начальником будівельного відділу № 3 Управління по будівництву, ремонту та реконструкції Лихолітовим В.О., підрядником - директором ТОВ ДБК Уровень Єрохіною М.В.

Проте, судом не було враховано, що зазначений акт за відсутності підпису заступника директора Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та печатки Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради не може бути належним та допустимим доказом повідомлення замовника про виявлення в ході проведення додаткових робіт на об`єкті будівництва не врахованих проектною документацією і необхідність у зв`язку із цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису.

Також апелянт зазначає, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, на підтвердження тих обставин, що відповідач, як замовник здійснював приймання додаткових будівельних робіт, що не передбачені договором про закупівлю робіт № 302 від 20.05.2019.

Крім того, на наданих підрядником оригіналах документів відсутні проставлення відміток уповноважених за договорами осіб, що здійснювали контроль та технічний нагляд за якістю, обсягами та вартістю ремонту об`єктів, відповідністю виконаних робіт будівельним нормам та правилам, а матеріалів, виробів і конструкцій - державним стандартам і технічним умовам.

Таким чином, відсутність підпису на доданих до позовної заяви актах підтвердження виконаних додаткових робіт уповноваженої особи, що ймовірно повинна була здійснювати технічний нагляд за проведенням капітального ремонту, додатково підтверджує відсутність реальності виконання робіт, відображених а акті приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в з довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.12.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25); встановлено позивачу у справі строк для подання відзиву на апеляційну скаргу - протягом 15 днів (з урахуванням вимог ст.263 Господарського процесуального кодексу України) з дня вручення даної ухвали; встановлено сторонам у справі строк для подання заяв і клопотань - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали; призначено справу до розгляду на 28.01.2026 о 14:15 годині.

06.01.2026 позивачем подано до апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу (вх.№208), в якому просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25) залишити без змін.

До відзиву позивачем також було долучено додаткові докази, а саме: відповідь технічного нагляду щодо надання запитуваної інформації; запит арбітражного керуючого (вих. № 486-2590.2025 від 09.12.2025); запит арбітражного керуючого (вих. №487-2590.2025 від 09.12.2025) з доказами надсилання, отримання; звіт про виконання договору про закупівлю UA-2020-09-25-010250-a; типові договори про здійснення технічного нагляду, укладені відповідачем та надані в межах інших аналогічних судових справ.

28.01.2026 позивачем подано до апеляційного господарського суду клопотання про долучення додаткового доказу (вх.№1158), а саме договору від 03.06.2019 №343, укладеного між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Управління з будівництва, ремонту та реконструкції Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради щодо технічного нагляду за проведенням робіт з капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:20-9 Послуги з нагляду за виконанням будівельних робіт).

Позивач зазначає, що необхідність надання вказаних додаткових доказів зумовлено виключно тим, що в суді першої інстанції відповідач відзив на позовну заяву не надав, будь-яких заперечень щодо задоволення позову не висловлював. Враховуючи вищевикладене, з огляду на неможливість завчасно передбачити всі можливі заперечення відповідача щодо задоволення позовних вимог, позивач цілком обґрунтовано покладався на висловлену замовником у відповіді на лист ліквідатора про підписання актів приймання виконання будівельних робіт (КБ-2в) позицію щодо відмови в їх підписанні.

Судова колегія зазначає, що частиною 3 статті 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

В такому випадку, надання судом апеляційної інстанції оцінки доказам, які були подані стороною у справі лише до суду апеляційної інстанції (додані до апеляційної скарги) без дослідження причин неподання цих доказів до суду першої інстанції є порушенням вимог статей 80 та 269 Господарського процесуального кодексу України.

Вказане, з урахуванням положень статті 282 Господарського процесуального кодексу України означає, що суд апеляційної інстанції, приймаючи додаткові докази, має викладати мотивувальну частину своєї постанови із зазначенням відповідного обґрунтування заявником неможливості їх подання до суду першої інстанції та з оцінкою апеляційною інстанцією такого обґрунтування (відповідний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 23.07.2019 у справі № 917/2034/17).

В даному випадку позивач не навів жодних переконливих та належним чином підтверджених доказів того, що у нього дійсно існувала об`єктивна, тобто незалежна від його волі, неможливість подати відповідні докази під час розгляду справи судом першої інстанції.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності заяв, скарг на рішення тощо. Це право може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Проте, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (рішення ЄСПЛ у справах "Мушта проти України", заява № 8863/06, п. 37; "Kreuz v. Poland", заява № 28249/95, п. 53; "Golder v. the United Kingdom", заява № 4451/70, п. 38, "Stanev v. Bulgaria", заява № 36760/06, п.п. 229-230).

Апеляційний суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007р.; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016р.).

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи позивача не підтверджують існування виняткових обставин, які б виправдовували несвоєчасне подання доказів, а отже, підстави для їх прийняття в апеляційному провадженні відсутні.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 28.01.2026 представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, скасувати рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25) та прийняти нове рішення, яким в задоволені позову відмовити в повному обсязі.

Представник позивача заперечив проти вимог апеляційної скарги, просив відмовити в її задоволенні, рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25) залишити без змін.

Враховуючи, що представники сторін з`явились в судове засідання та надали пояснення в обґрунтування своїх вимог та заперечень, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, в даному судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи апелянта, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги враховуючи наступне.

Як встановлено господарським судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 20.05.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" (надалі підрядник) та Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (надалі замовник) за результатами тендерної (публічної закупівлі) було укладено договір про закупівлю робіт №302 (надалі договір т.1 а.с. 63-66), відповідно до умов якого підрядник зобов`язався виконати роботи з Капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) відповідно до проектно-кошторисної документації та тендерної документації, а Замовник - прийняти ці роботи та оплатити їх (пункт 1.1. договору).

Найменування робіт - Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 -Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) (пункт 1.2. договору).

Ціна цього договору становить 2144640,00грн., в тому числі ПДВ - 357440,00грн., та може бути зменшена за взаємною згодою сторін (пункти 3.1., 3.2. договору).

Структура договірної ціни є динамічною і визначається у відповідності п.3.3.16 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правил визначення вартості будівництва", затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України з урахуванням доповнень та змін затверджених наказом Мінрегіонбуду України та положень Загальних умов, затверджених Постановою КМУ від 01.08.2005 № 668 в межах обсягів асигнувань, визначених за результатами тендерів (пункт 3.3. договору).

Згідно з пунктом 4.1. договору, розрахунки проводяться шляхом оплати замовником на підставі актів виконаних робіт (№ КБ-2в, КБ-3), підписаних уповноваженими представниками сторін.

Відповідно до пункту 4.6. договору, замовник приймає виконані роботи на підставі акта виконаних робіт (№КБ-2в, КБ-3), підписаного уповноваженими представниками сторін. Акт виконаних робіт передається підрядником уповноваженому представнику замовника.

Згідно з пунктом 5.1. договору, строк виконання робіт - до 31.12.2021.

Відповідно до пункту 5.2. договору, місце виконання робіт є 61018, Харківська область, м. Харків, пров. Двадцять Третього Серпня.

Відповідно до пункту 5.5. договору, замовник здійснює контроль та технічний нагляд за якістю, обсягами та вартістю ремонту об`єкта, відповідністю виконаних робіт будівельним нормам та правилам, а матеріалів, виробів і конструкцій - державним стандартам і технічним умовам.

Згідно з пунктом 6.1.2. договору, замовник зобов`язаний приймати виконані роботи згідно з актами виконаних робіт (КБ - 2в, КБ - 3).

Договір про закупівлю укладається та набирає чинності з дня його підписання та діє до 31.12.2021, а в частині розрахунків до повного виконання зобов`язань за цим договором (пункту 10.1. договору).

Згідно з розділом XII. Додатки до Договору, невід`ємною частиною цього договору є: договірна ціна; календарний план виконання робіт.

Впродовж дії договору сторони неодноразово вносили до нього зміни шляхом підписання додаткових угод, а саме: додаткові угоди № 2 від 22.08.2020, № 3 від 06.10.2020, № 4 від 19.11.2020 (т.1 а.с.80, 88, 95-96).

Відповідно до умов додаткової угоди № 4 до договору, сторони погодили внести зміни про таке:

"1. Відповідно п.3.2. розділу ІІІ. Ціна договору може бути зменшена.

Пункт 3.1. розділу ІІІ "Ціна договору" внести зміни:

3.1. Ціна цього договору зменшується на 675655,20грн., та становить 1468984,80грн., в тому числі ПДВ - 244830,80грн.

2. Обсяг фінансування на 2020 рік зменшується на 430806,00грн., в тому числі ПДВ - 71801,00грн.

Розділ IV. Порядок здійснення оплати викласти в новій редакції п.4.9.1.:

4.9.1. Фінансування робіт здійснюється у 2020 році згідно "Програми розвитку реформування житлово-комунального господарства м. Харкова на 2011-2020" затвердженою рішенням 49 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 27.10.2010 року № 328/10 (зі змінами) і складає 1468984,80грн., в тому числі ПДВ 244830,80грн. за рахунок коштів місцевого бюджету.

3. Внести зміни у розділ V. Виконання робіт.

Пункт 5.1. викласти в новій редакції:

5.1. Строк виконання робіт: до 31.12.2020 року.

5.1.1. Початок робіт: травень 2019 р.

5.1.2. Завершення робіт: грудень 2020 р. згідно графіка виконання робіт.

4. Внести зміни у розділ Х "Строк дії Договору"

Пункт 10.1 викласти в новій редакції:

10.1. Договір про закупівлю укладається та набирає чинності з дня його підписання та діє до 31.12.2020 року, а в частині розрахунків до повного виконання зобов`язань за цим договором.

5. Календарний графік викласти в новій редакції.

6. Договірну ціну викласти в новій редакції.

7. Інші умови Договору залишаються без змін."

Матеріалами справи підтверджується, що позивач, як підрядник виконав передбачені договором роботи, про що складено відповідні Акти приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3), а саме:

1) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 50 за жовтень 2020 (т.1 а.с.34-39);

2) Акт приймання виконаних будівельних робіт №51 за жовтень 2020 (т.1 а.с.39-44);

3) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 52 за жовтень 2020 (т.1 а.с.45-52);

4) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 62 за жовтень 2020 (т.1 а.с.53-56);

5) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 66 за жовтень 2020 (т.1 а.с.57-60).

Вказані роботи були фактично прийняті, документально оформлені та оплачені зі сторони замовника (копії платіжних доручення про оплату відповідачем робіт за вищезазначеними актами додано до позовної заяви т.1 а.с.107-109).

Звертаючи до суду з відповідним позовом, ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" зазначав, що під час проведення інвентаризації майна боржника було виявлено наявність на підприємстві документального підтвердження виконання підрядником додаткових робіт за договором про закупівлю робіт №302 від 20.05.2019, які не були оплачені замовником.

Так, за підписом директора підрядника ТОВ "ДБК "Уровень" Єрохіної М.В., Головного архітектора проекту Скляренко П.А. та Технічного нагляду: Начальника будівельного відділу №3 Управління по будівництву, ремонту та реконструкції Лихолітова В. О. було складено дефектний акт про те, що під час виконання робіт на об`єкті: Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) в червні, липні, вересні 2020 року настала необхідність у виконанні додаткових будівельних робіт, не зазначених у початковому проекті, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту (т.1 а.с.61-62).

Про виконання додаткових робіт підрядником складені Акти приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3).

Таким чином, в строки встановлені договором підрядником також було виконано додаткові роботи на загальну суму 657615,60грн., про що було складено відповідні акти приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), а також довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) до них, та направлено на адресу замовника для підписання.

Проте, замовник так і не повернув підряднику зазначені документи.

У зв`язку із вказаними обставинами, листом від 21.07.2025 за вих. № 269-2590.2025 ліквідатором було повторно направлено на адресу замовника примірники Актів приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) за договором, офіційним листом з описом вкладення, для їх підписання або висловлення замовником своєї офіційної позиції по додатковим роботам за договором, що фактично виконанні підрядником (т.1 а.с.110-111).

У відповідь на вказаний вище лист, 09.09.2025 замовником було надано відповідь за вих.№2179/0/66-25 (т.1 а.с.112-113), якою фактично було повернуто надані підрядником документи без підписання.

Обґрунтовуючи підстави для повернення документів, підрядником було зазначено про те, що згідно з укладеним договором № 302 від 25.05.2019 на виконання будівельних робіт, підрядником були виконані роботи, що підтверджується підписаними сторонами актами приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в, КБ-3), на підставі яких проведено відповідну оплату на загальну суму 1468984,80грн.

В подальшому, між сторонами було укладено додаткову угоду № 4 від 19.11.2020 до вищезазначеного договору, якою було передбачено зняття залишку невикористаних коштів за договором та приведення договірної ціни у відповідність до фактично виконаних обсягів робіт.

З наведеного вбачається, що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради вже були прийняті та оплачені всі виконані роботи за договором №302 від 25.05.2019 "Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг)".

Крім того, укладання додаткової угоди про зменшення ціни договору до обсягу фактично виконаних робіт унеможливлює будь-які подальші взаємовідносини за даним договором у зв`язку із його повним виконанням.

Також підрядником було зазначено про те, що відображені в наданих актах приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в, довідках про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3 додаткові роботи не входили до предмету вищезазначеного укладеного між сторонами договору № 302 від 25.05.2019.

Крім того, на наданих оригіналах документів відсутні проставлення відміток уповноважених за договорами осіб, що здійснювали контроль та технічний нагляд за якістю, обсягами та вартістю ремонту об`єктів, відповідністю виконаних робіт будівельним нормам та правилам, а матеріалів, виробів і конструкцій - державним стандартам і технічним умовам.

Відсутність підпису на наданих актах приймання виконаних будівельних робіт виконаних у червні, липні, вересні 2020 року робіт (без дати підписання) уповноваженої особи, що ймовірно повинна була здійснювати технічний нагляд з проведенням капітального ремонту, додатково підтверджує відсутність виконання робіт, відображених а акті приймання виконаних будівельних робіт КБ -2в з довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати КБ-3.

Окрім викладеного, підрядником було зазначено про те, що джерелом фінансування договорів, які укладаються Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради є кошти бюджету Харківської міської територіальної громади. Отже, взаємовідносини сторін за договорами в питаннях фінансування, встановлення графіку робіт, взяття зобов`язань та оплати регулюються положеннями Бюджетного кодексу України та іншими підзаконними актами бюджетного законодавства.

Тобто, бюджетні зобов`язання, у випадку їх виникнення, реєструються при наявності відповідних бюджетних асигнувань та протягом бюджетного періоду, який вони виникли, але не пізніше останнього робочого дня поточного бюджетного періоду.

Таким чином, все вищезазначене унеможливлює прийняття даних документів на підтвердження виконання робіт та підписання їх з боку замовника, навіть у випадку їх ймовірного виконання.

Вказані обставини щодо відмови замовника від проведення оплати за додаткові роботи за договором і стали підставою для звернення 07.10.2025 ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" до господарського суду Харківської області з позовом про стягнення з Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради 657615,60грн. заборгованості за договором про закупівлю робіт №302 від 20.05.2019 (т.1 а.с.1-115).

Рішенням господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у даній справі позов задоволено повністю, з підстав викладених вище (т.1 а.с.148-164).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судова колегія зазначає, що згідно положень статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

За змістом статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 Цивільного кодексу України).

Статтею 6 Цивільного кодексу України передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (стаття 627 цього Кодексу).

Відповідно до вимог статті 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони у належній формі досягли згоди з усіх істотних умов.

Істотним умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Однією із істотних умов договору, що визначає мету, зміст зобов`язань сторін та кінцевий результат виконання договору є предмет договору.

Предмет договору визначається у момент його укладення, без нього не може існувати договору та не можуть виникати зобов`язання; предмет договору має відображати сутність договору такого виду.

У розумінні положень цивільного законодавства договір спрямований на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, тобто виникнення цивільного правовідношення, яке, у свою чергу, може включати певні права та обов`язки, виконання яких призводить до бажаного для сторін результату.

При цьому, значення предмета договору може набувати основна дія (дії), що вчинятиметься сторонами і забезпечить досягнення мети договору.

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є договором будівельного підряду, до регулювання правовідносин якого застосовуються відповідні положення глави 61 Цивільного кодексу України (підряд) та положення параграфу 3 - будівельний підряд.

Згідно статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Згідно з частиною 1 статті 877 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію.

Матеріалами справи підтверджується та не заперечується сторонами у справі, що позивач, як підрядник виконав передбачені договором роботи, про що складено відповідні Акти приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3), а саме:

1) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 50 за жовтень 2020 (т.1 а.с.34-39);

2) Акт приймання виконаних будівельних робіт №51 за жовтень 2020 (т.1 а.с.39-44);

3) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 52 за жовтень 2020 (т.1 а.с.45-52);

4) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 62 за жовтень 2020 (т.1 а.с.53-56);

5) Акт приймання виконаних будівельних робіт № 66 за жовтень 2020 (т.1 а.с.57-60).

Вказані роботи були фактично прийняті, документально оформлені та оплачені зі сторони замовника (копії платіжних доручення про оплату відповідачем робіт за вищезазначеними актами додано до позовної заяви т.1 а.с.107-109).

Звертаючи до суду з відповідним позовом, ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" зазначав, що під час проведення інвентаризації майна боржника було виявлено наявність на підприємстві документального підтвердження виконання підрядником додаткових робіт за договором про закупівлю робіт №302 від 20.05.2019, які не були оплачені замовником.

Так, за підписом директора підрядника ТОВ "ДБК "Уровень" Єрохіної М.В., Головного архітектора проекту Скляренко П.А. та Технічного нагляду: Начальнику будівельного відділу № 3 Управління по будівництву, ремонту та реконструкції Лихолітова В. О. було складено дефектний акт про те, що під час виконання робіт на об`єкті: Капітальний ремонт пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг) в червні, липні, вересні 2020 року настала необхідність у виконанні додаткових будівельних робіт, не зазначених у початковому проекті, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту (т.1 а.с.61-62).

Вищезазначеним дефектним актом було затверджено перелік робіт та їх обсяг, представником замовника (технічним наглядом: начальником будівельного відділу №3 Управління по будівництву, ремонту та реконструкції Лихолітовим В.О.) також узгоджено відомості обсягів виконаних підрядником додаткових робіт.

Таким чином, в строки встановлені договором підрядником також було виконано додаткові роботи на загальну суму 657615,60 грн., про що було складено відповідні акти приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), а також довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3).

Положеннями статті 877 Цивільного кодексу України визначено, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність в зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності (частина 3 статті 877 Цивільного кодексу України).

Таким чином, законодавство надає право замовникові та підрядникові в разі виявлення необхідності проведення додаткових робіт збільшити обсяг замовлення.

Якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.

Щодо узгодження сторонами необхідності проведення додаткових будівельних робіт шляхом підписання дефектного акту на додаткові роботи, судова колегія зазначає, що відповідно до абзацу 14 частини 1 статті 1 Закону України "Про архітектурну діяльність", технічний нагляд - здійснення замовником контролю за дотриманням проектних рішень та будівельних норм і правилам, а також контролю за якістю виконаних робіт та їх обсягами під час будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування

Згідно з положеннями статті 11 Закону України, під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера-консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень. Примірні форми договорів про здійснення технічного нагляду та про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури (стаття 11 Закону України "Про архітектурну діяльність").

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 затверджений Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (надалі - Порядок).

Згідно з положеннями вищезазначеного Порядку, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 затверджено Загальні умови договорів підряду в капітальному будівництві (надалі - Загальні умови).

Відповідно до пункту 78 Загальних умов, з метою контролю за відповідністю робіт та матеріальних ресурсів установленим вимогам замовник забезпечує здійснення технічного нагляду за будівництвом у порядку, встановленому законодавством.

Згідно з пунктом 28 Загальних умов, замовник має право делегувати в установленому законодавством порядку повноваження щодо здійснення технічного нагляду і контролю третій особі, зокрема спеціалізованій організації (консультаційній, проектній, інжиніринговій тощо) або спеціалісту, які мають відповідні дозвільні документи, з визначенням у договорі підряду їх повноважень. Делегування замовником своїх повноважень не звільняє його від відповідальності перед підрядником за невиконання або неналежне виконання договірних зобов`язань, а також не позбавляє права здійснювати контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Згідно з пунктом 3 Порядку, генеральний проектувальник:

-залучає у разі необхідності для здійснення авторського нагляду субпідрядні проектні організації, які брали участь у розробленні окремих розділів проектної документації об`єкта архітектури;

-здійснює відповідно до договору про розроблення проекту об`єкта архітектури авторський нагляд за підготовкою робочої документації або окремих її розділів у тому разі, коли така документація розробляється іншим суб`єктом архітектурної діяльності;

-утворює групу авторського нагляду з числа розробників проекту або уповноважених осіб, на яку покладається здійснення авторського нагляду. До здійснення авторського нагляду за виконанням окремих видів будівельних робіт можуть залучатися представники проектних організацій, які не брали участі у проектуванні.

Склад групи авторського нагляду затверджується генеральним проектувальником на весь період будівництва. Інформація про склад зазначеної групи надсилається замовнику.

Як вбачається з долучених до позовної заяви актів приймання виконання будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3), що належним чином прийняті та оплачені замовником, підтвердження відповідності обсягів виконаних будівельних робіт проектно-кошторисній документації здійснювалося тими ж самими особами, що підписали дефектний акт інженером технічного нагляду Лихолітовим В.О.

Судова колегія зазначає, що технічний нагляд і є представником замовника, якого останній уповноважує контролювати процес будівництва та виконання будівельник робіт на будівельному майданчику, як особу яка володіє відповідними знаннями та має виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Враховуючи вищезазначені положення законодавства, колегія суддів вважає належним чином доведеним та не спростованим відповідачем факт підписання дефектного акту та узгодження необхідності, переліку та обсягу додаткових робіт уповноваженими ним особами на здійснення технічного та авторського нагляду з проведенням капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня.

У розумінні статті 875 Цивільного кодексу України основним предметом договору будівельного підряду є результат будівельних робіт - завершений будівництвом об`єкт або закінчені будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації на замовлення замовника, а не процес виконання робіт чи діяльність підрядника на створення об`єкта та його здачу. Додатковим предметом будівельного підряду можуть бути нерозривно пов`язані із місцезнаходженням об`єкта проектні та пошукові роботи щодо розробки за завданням замовника проектної або іншої технічної документації та/або виконання пошукових робіт. Така правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 910/22058/17, від 23.07.2019 у справі № 911/2076/18, від 24.01.2020 у справі № 910/3362/18, у постановах Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 911/2360/18, від 25.02.2020 у справі № 910/3920/18.

Зі змісту наданого позивачем дефектного акту вбачається, що під час виконання основних робіт настала необхідність у виконанні додаткових будівельних робіт, не зазначених у початковому проекті, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту. В дефектному акті представниками замовника (Інженером технічного нагляду, Головним архітектором проекту) та представниками підрядника також був узгоджений перелік та обсяг необхідних додаткових робіт.

За наведених обставин, судова колегія вважає належним чином доведеним факт узгодження необхідності проведення додаткових робіт сторонами шляхом підписання дефектного акту на додаткові роботи.

Отже, шляхом укладення додаткової домовленості до договору підряду щодо виконання додаткових будівельних робіт, які були необхідними для виконання проекту, позивачем, як підрядником було прийнято на себе зобов`язання з виконання будівельних робіт, а відповідачем, як замовником обов`язок з їх повної оплати.

Виходячи з того, що сторонами на підставі дефектного акту було узгоджено обсяг необхідних додаткових робіт, останній підлягає розгляду в якості додаткової домовленості до договору підряду в порядку частини 3 статті 877 Цивільного кодексу України.

З матеріалів справи вбачається, що до позовної заяви позивачем було долучено акти приймання виконаних додаткових будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) на загальну суму 657615,60грн., які було необхідно виконати для досягнення мети договору капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня (код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг).

Крім того, копія дефектного акту за підписом директора підрядника ТОВ ДБК Уровень Єрохіної М.В., головного архітектора проекту Скляренко П.А. та технічного нагляду: Начальнику будівельного відділу № 3 Управління по будівництву, ремонту та реконструкції Лихолітова В.О. була надіслана замовнику позивачем разом із листом щодо оформлення виконаних будівельних робіт (вих. № 269-2590.2025 від 21.07.2025 т.1 а.с.110-111).

Будь-яких доводів щодо власної необізнаності про укладення та підписання дефектного акту уповноваженими представниками замовника останній в листі-відповіді від 09.09.2025 №2179/0/66-25 (т.1 а.с.112-113) не навів.

В контексті спірних правовідносин судова колегія також враховує, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц).

У постанові Верховного Суду від 22.03.2023 у справі № 925/400/21 зазначено, що стандарт доказування вірогідність доказів, на відмінну від достатності доказів, підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Оскільки відповідачем в листі-відповіді від 09.09.2025 №2179/0/66-25 не було повідомлено про власну необізнаність щодо підписання представниками сторін дефектного акту, колегія суддів приходить до обґрунтованого висновку щодо більшої вірогідності обізнаності відповідача за фактом виникнення додаткових будівельних робіт з капітального ремонту пров. Двадцять Третього Серпня, оскільки уповноважені замовником особи на здійснення технічного та авторського нагляду є його представниками, та діють за його волею.

Судова колегія також відхиляє як необґрунтовані доводи апелянта щодо відсутності на наданих позивачем документах відміток уповноважених осіб, що здійснювали контроль та технічний нагляд, з огляду на те, що пунктом 5.5 договору сторони погодили, що замовник має право контролювати та здійснювати технічний нагляд за якістю, обсягами та вартістю робіт з реконструкції даного об`єкту, відповідністю виконаних робіт будівельним нормам та правилам, матеріалів, виробів, конструкцій державним стандартом і технічним умовам.

Відповідно до статті 11 Закону України Про архітектурну діяльність під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Отже, обов`язок забезпечити здійснення технічного нагляду, а отже й надати уповноваженій особі на здійснення технічного нагляду акти приймання виконання будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) покладається саме на відповідача, як замовника, а тому відсутність відміток уповноважених осіб, що здійснювали контроль та технічний нагляд, зумовлене виключно поверненням замовником таких документів без розгляду.

Як було зазначено вище, пунктом 4.7. договору сторони погодили, що розрахунки за виконані роботи здійснюються замовником в міру надходження коштів. Такі умови фінансування виключають пред`явлення штрафних санкцій щодо оплати робіт.

Згідно з пунктом 4.10. договору, джерело фінансування - кошти бюджету міста.

Колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що відсутність бюджетного фінансування не може бути підставою для його звільнення від оплати фактично виконаних додаткових будівельних робіт.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18.10.2005 р. відсутність бюджетних коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договірного зобов`язання (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 15.05.2012 у справі №11/446, від 22.03.2017 у справі №905/2358/16).

Згідно з приписами статті 96 Цивільного кодексу України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями і оскільки між сторонами виникли майнові відносини, які засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (частина перша статті 1 ЦК України), що регулюються актами цивільного законодавства України, то відсутність у ради необхідних коштів або взяття ним зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень не звільняє її від обов`язку виконати зобов`язання за договором (аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду 03.04.2018 у справі №924/29/17, від 12.04.2018 у справі №924/22/17).

Статтями 525, 526, 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання за ним має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що кожна сторона при укладенні правочину має поводити себе добросовісно, обачливо і розумно, об`єктивно оцінювати ситуацію, а стандарт розумної та обачливої поведінки комерсанта набагато вищий, порівняно зі стандартом пересічної розумної людини (постанови Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №910/17876/19, від 31.03.2021 у справі №910/17881/19, від 08.12.2021 у справі №910/5953/17, від 15.12.2021 у справі №910/4908/21).

Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Відповідно до статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі статтею 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Положеннями статті 5 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом статті 13 Господарського процесуального кодексу встановлений такий принцип господарського судочинства як змагальність сторін, згідно з яким судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

За приписами статті 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Тобто, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності своєї правової позиції.

Проте, апелянтом не надано до суду переконливих доказів власної необізнаності з фактом виконання позивачем додаткових будівельних робіт, відсутності з його сторони їх погодження з огляду на підписання Дефектного акту уповноваженими ним особами на здійснення авторського та технічного нагляду.

У судовій практиці стосовно акта виконаних робіт, підписаного однією стороною, усталеною є правова позиція, викладена у пункті 6.3 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі №910/7446/18, та в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.05.2022 у справі №916/693/21, від 14.07.2021 у справі №911/1981/20, від 20.04.2021 у справі №905/411/17, від 17.03.2021 у справі №910/11592/19, від 15.10.2019 у справі №921/262/18, від 16.09.2019 у справі №921/254/18, від 21.08.2019 у справі №917/1489/18 від 24.10.2018 у справі №910/2184/18.

Суть цієї правової позиції полягає в тому, що передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором. При цьому підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладено саме на замовника. Якщо замовник у порушення вимог статей 853, 882 ЦК України безпідставно ухиляється від прийняття робіт, не заявляючи про виявлені недоліки чи інші порушення, які унеможливили їх прийняття, то нездійснення ним оплати таких робіт є відповідно порушенням умов договору і вимог статей 525, 526 ЦК України, статті 193 ГК України.

Якщо позивач, як підрядник, фактично виконав відповідні роботи і надіслав замовнику акти приймання-виконання будівельних робіт, які останній отримав та не надав доказів їх оплати чи мотивованої відмови від їх підписання, а строк здійснення оплати за ними настав, то заявлена позивачем вимога про стягнення коштів за виконані роботи за вказаними актами повинна розглядатись судами, на підставі чого суди повинні ухвалити рішення про стягнення чи відмову у стягненні коштів за виконані роботи, в залежності від наявних у справі доказів щодо фактичного виконання робіт підрядником, зазначених ним у відповідних актах, та інших обставин встановлених судами (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №910/18384/20).

Таким чином, згідно з положеннями статей 853, 882 Цивільного кодексу України, якщо замовник не підписав акт та не висловив заперечення щодо виконаних робіт, то такі роботи вважаються прийнятими.

Судова колегія також відхиляє доводи апелянта щодо відсутності у нього обов`язку з оплати фактично виконаних додаткових будівельних робіт з підстав укладення сторонами додаткової угоди щодо зняття залишку невикористаних коштів за договором та приведення договірної ціни у відповідність до фактично виконаних обсягів робіт, з огляду на наступне.

Так, зі змісту дефектного акту вбачається та не спростовано відповідачем, що визначені ним обсяги та види будівельних робіт не були передбачені у початковому проекті, тобто були відмінними за своїм видом від тих, що попередньо були узгоджені сторонами, а тому зменшення додатковою угодою сторін ціни основних будівельних робіт не впливає на зобов`язання відповідача з оплати фактично виконаних додаткових будівельних робіт.

Доказів включення обсягів та видів додаткових будівельних робіт до оплачених відповідачем актів приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3) до суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на необґрунтовану відмову замовника від підписання актів приймання виконаних будівельних робіт (КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (КБ-3), колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду щодо наявності у відповідача обов`язку з оплати фактично виконаних додаткових будівельних робіт на суму 657615,60грн., та як наслідок задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Статтею 236 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги у зв`язку з їх юридичною та фактичною необґрунтованістю та відсутністю фактів, які свідчать про те, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням судом норм права.

З огляду на той факт, що висновки суду першої інстанції відповідають в повній мірі приписам законодавства, фактичним обставинам справи, рішення відповідає вимогам статті 236 Господарського процесуального кодексу України, судова колегія дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги та залишення рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25) без змін.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд апеляційної інстанції керуючись положеннями статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладає витрати за подання апеляційної скарги на апелянта.

Керуючись ст.ст. 254, 269, 270, 273, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, ст. 282 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суду,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Харківської області від 13.11.2025 у справі №922/2590/23 (922/3587/25) залишити без змін.

Повна постанова складена 06.02.2026.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення. Порядок і строки оскарження постанови передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.В. Плахов

Суддя Н.В. Гребенюк

Суддя П.В. Тихий