УХВАЛА

12 лютого 2026 року

м. Київ

cправа № 916/1629/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Картере В.І. - головуючий, Жуков С.В., Пєсков В.Г.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.11.2025 (колегія суддів у складі: Таран С.В. - головуючий, Богатир К.В., Поліщук Л.В.)

у справі №916/1629/25

за заявою ОСОБА_1

про неплатоспроможність,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 28.01.2026 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.11.2025, якою скасовано ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.07.2025 про завершення процедури реструктуризації боргів боржника та закриття провадження у справі №916/1629/25. Також скаржником подано до суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 у касаційній скарзі просить Верховний Суд поновити строк на касаційне оскарження, з посиланням на те, що 15.12.2025 скаржником було вперше подано до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.11.2025, проте вказану касаційну скаргу було повернуто скаржнику ухвалою Верховного Суду від 16.01.2026 у зв`язку з не усуненням недоліків касаційної скарги, а саме, не зазначенням належним чином підстав касаційної скарги. Після усунення обставин, які стали підставою для повернення касаційної скарги, через 5 днів після отримання ухвали Верховного Суду від 16.01.2026 ОСОБА_1 повторно подано касаційну скаргу на зазначене судове рішення у справі № 916/1629/25.

Згідно з ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України (далі -ГПК України) суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Розглянувши наведені скаржником підстави на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів визнає їх обґрунтованими, а клопотання таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав). ОСОБА_1 у касаційній скарзі вказує, що судове рішення апеляційної інстанцій є незаконним, таким, що ухвалене з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, зокрема, п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, у редакції від 12.08.2023, при розгляді справи судом було враховано практику Верховного Суду, яка є нерелевантною справі № 916/1629/25, а саме: висновки Верховного Суду , що викладені у постановах від 24.12.2020 у справі № 916/2110/20 та від 06.07.2020 у справі № 916/2828/19 (стосовно того, що відсутність номера поштового відправлення в описі вкладення у цінний лист зумовлює неналежність такого опису як доказу направлення документів). Разом з тим, скаржник посилається на те, що у редакції від 09.10.2024 Правил надання послуг поштового зв`язку не передбачено обов`язку працівника пошти вказувати номер поштового відправлення на примірнику і відповідно до постанови Верховного Суду від 15.08.2024 у справі № 380/18997/21, підлягають з`ясуванню такі обставини: вид поштового відправлення, яким було надіслано лист; наявність/відсутність опису вкладення листа; відповідність адреси одержувача, зазначеної у поштовому відправленні, місцезнаходженню юридичної особи; наявність у відповідача повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, в якому, серед іншого, зазначено найменування та його поштова адреса, причини невручення поштового відправлення.

Скаржник як підставу касаційного оскарження зазначає обставини, передбачені приписами п. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України та вказує, що дії арбітражного керуючого Юрченко О.М. та висновки суду першої інстанції узгоджуються з нормами Кодексу України з процедур банкрутства, а також з висновками Верховного Суду, зокрема, що викладені у справі № 921/39/21 від

05.10.2022 щодо головних умов стосовно закриття провадження у справі про неплатоспроможність (застосування приписів ч. 1 ст. 45, п. 2 ч. 4 ст. 122 Кодексу України з процедур банкрутства). ОСОБА_1 зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування п. 8 ч. 5 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства та ч. 2, 4 ст. 122 Кодексу України з процедур банкрутства у подібних правовідносинах щодо можливості скорочення строків провадження у справі про неплатоспроможність за відсутності кредиторів.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з урахуванням приписів ст. 294 ГПК України.

Керуючись статтями 119, 234, 235, 294, 295, 298, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на касаційне оскарження постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.11.2025 у справі № 916/1629/25.

2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.11.2025 у справі № 916/1629/25.

3. Призначити розгляд справи № 916/1629/25 за касаційною скаргою ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні на 12 березня 2026 року о 11:15 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6, в залі судових засідань № 330.

4. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 05 березня 2026 року.

5. Витребувати з Господарського суду Одеської області та/або Південно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 916/1629/25.

6. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Картере

Судді С. Жуков

В. Пєсков

ДО УВАГИ УЧАСНИКІВ СУДОВОГО ПРОЦЕСУ !

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до інших учасників справи та до суду, у зв`язку з чим:

-максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

-про намір участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду , або про розгляд справи без участі представників сторін, завчасно повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою або в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Також, повідомляємо, що у випадку оголошення повітряної тривоги у судових засіданнях буде оголошуватися перерва задля забезпечення учасникам судового засідання можливості скористатися захисними спорудами. При цьому продовження судового засідання буде узалежнено від часу закінчення повітряної тривоги, про що повідомляється у застосунку "Київ цифровий".

Цей застосунок рекомендується учасникам судового засідання завчасно самостійно завантажити з мережі Інтернет.

Найближчі до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) захисні споруди, визначені Київською міською державною адміністрацією для укриття населення під час сигналу «Повітряна тривога», розташовано за наступними адресами:

м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 6;

м. Київ, вул. Панаса Мирного, 5;

м. Київ, вул. Євгена Гуцала, 3, 5 та 8.

Крім того, захисними спорудами визначено станції метро "Печерська" та "Арсенальна".

Також, звертаємо увагу на те, що згідно з новою редакцією частин п`ятої - дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду