УХВАЛА

м. Київ

13.02.2026Справа № 910/9106/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Удалової О.Г., розглянувши заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Оберіг" про виправлення описок у рішенні у справі № 910/9106/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оберіг"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про визнання недійсним та скасування рішення комісії,

без виклику представників учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Господарський суд міста Києва рішенням від 22.01.2026 у справі № 910/9106/25 у задоволенні позову відмовив повністю.

Від Товариства з обмеженою відповідальність «Оберіг» (далі - Товариство) надійшли до суду такі заяви:

- 06.02.2026 «Заява № 3 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25» (далі - Заява № 3);

- 09.02.2026 «Заява № 4 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25» (далі - Заява № 4).

- 09.02.2026 «Заява № 5 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25» (далі - Заява № 5).

Відповідно до частин першої та другої статті 243 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Правила статті 243 ГПК України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання (аналогічний висновок викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 904/10956/16, від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, якими відмовлено в задоволенні заяви учасника справи про виправлення описки).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 817/777/16 сформульовано висновок про те, що можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків. Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка як мовна помилка, не спотворює текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо.

Оцінюючи ступінь судової дискреції при виправленні помилки в рішеннях суду, Велика Палата Верховного Суду зазначала, що описка, виправлення якої у судовому рішенні допускається відповідно до статті 243 ГПК України, - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, яка може спотворити текст судового рішення чи призвести до його неправильного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати суть свого рішення, він лише усуває ті неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність.

Так, у Заяві № 3 Товариство просить суд про таке:

«Винести ухвалу про виправлення описки в абзаці четвертому розділу «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25 стосовно застосування прикметника, яким визначено/охарактеризовано вид потужності згідно тексту Договору про постачання електричної енергії № 071111/1325/НЮ від 14.11.2011».

У Заяві № 4 Товариство просить суд про таке:

«Винести ухвалу про виправлення описки в абзацах 19 і 21 розділу «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25 стосовно визначення ідентифікаційних відомостей представників споживача».

У Заяві № 5 Товариство просить суд про таке:

«Винести ухвалу про виправлення описки в абзаці шостому розділу «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25 стосовно правопису фрази «на умовах договору про постачання електричної енергії*» в умовах цитування даної фрази у контексті посилання на Додаток 1 до Договору про розподіл стосовно правочину № ПЗ/ЕЕ-071111/1325/НЮ від 14.11.2011».

Слід зазначити, що у вказаних вище заявах Товариство не наводить достатніх мотивів та не обґрунтовує, яким саме чином означені ним описки спотворили текст судового рішення чи призвели до його неправильного сприйняття та мають істотний характер, ураховуючи предмет і підстави позову.

Зі змісту Заяв 3, 4, 5 вбачається, що посилання та доводи Товариства стосуються переоцінки доказів, які були предметом дослідження під час розгляду справи, та фактично мотиви, обґрунтування та посилання Товариства, наведені у вказаних вище заявах, свідчать про незгодою з ухваленим судовим рішенням про відмову у задоволенні позову.

З огляду на викладене, враховуючи правові позиції Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, які наведені вище, суд не вбачає підстав для задоволення Заяв 3, 4, 5, оскільки наведені Товариством мотиви, обґрунтування та посилання не мають істотного характеру та не підтверджують наявність спотворення тексту судового рішення, не призводять до його неправильного сприйняття в цілому, ураховуючи предмет і підстави позову у цій справі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні Заяви № 3 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25.

2. Відмовити у задоволенні Заяви № 4 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25.

3. Відмовити у задоволенні Заяви № 5 ПРО ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ в розділі «Господарський суд міста Києва встановив» рішення від 22.01.2026 Господарського суду міста Києва у справі № 910/9106/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала підлягає оскарженню в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Ухвала підписана 13.02.2026.

Суддя О.Г. Удалова