ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09 лютого 2026 року м. Черкаси Справа №925/1644/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Зарічанської З.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу

за позовом керівника Звенигородської окружної прокуратури, в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає:

позивач - виконавчий комітет Звенигородської міської ради,

до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкасиенергозбут",

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 670 831,73 грн,

за участю представників сторін:

від прокуратури - Антощук С.В., прокурор відділу Черкаської обласної прокуратури, посвідчення від 24.06.2024 № 079676,

від позивача - участі не брали;

від відповідача - Левчук А.С., в порядку самопредставництва, наказ від 13.03.2023 № 84/п/тз, посадова інструкція ПІ-228.

УСТАНОВИВ:

30.12.2024 до Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява керівника Звенигородської окружної прокуратури, в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає: позивач - виконавчий комітет Звенигородської міської ради, до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкасиенергозбут" з вимогами:

- визнати недійсними додаткові угоди № 2 від 03.03.2021, № 3 від 05.04.2021, № 4 від 11.05.2021, № 5 від 12.07.2021, № 6 від 09.08.2021, № 7 від 26.08.2021, № 8 від 08.09.2021, № 9 від 20.09.2021, № 10 від 04.10.2021, № 11 від 22.10.2021, № 12 від 26.10.2021, № 13 від 08.11.2021, № 14 від 23.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 21.01.2021 № 4, укладеного між виконавчим комітетом Звенигородської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю "Черкасиенергозбут";

- стягнути із товариства з обмеженою відповідальністю "Черкасиенергозбут" на користь виконавчого комітету Звенигородської міської ради 670 831,73 грн.

Ухвалою від 06.01.2025 Господарський суд Черкаської області у складі судді Довганя К.І. прийняв позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі на 11:30 год. 20 лютого 2025 року.

29.01.2025 відповідач подав відзив та клопотання про призначення експертизи.

31.01.2025 прокурор подав відповідь на відзив.

03.02.2025 прокурор подав заперечення на клопотання про призначення експертизи у справі.

03.02.2025 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив.

04.02.2025 відповідач подав пояснення на заяву про призначення експертизи.

Ухвалою від 20.02.2025 Господарський суд Черкаської області у складі судді Довганя К.І. в задоволенні клопотання відповідача про призначення у справі лінгвістичної експертизи відмовив, закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті у засіданні суду на 12:00 13.03.2025.

12.03.2025 відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 13.03.2025 Господарський суд Черкаської області у складі судді Довганя К.І. клопотання відповідача про відкладення судового засідання задовольнив та відклав судове засідання на 12:00 29 квітня 2025 року.

25.04.2025 відповідач подав заяву про зупинення провадження у справі.

29.04.2025 прокурор подав заперечення на заяву про зупинення провадження у справі.

Ухвалою від 29.04.2025 Господарський суд Черкаської області у складі судді Довганя К.І. в задоволенні клопотання представника ТОВ "Черкасиенергозбут" про зупинення провадження у справі відмовив. Судове засідання відклав на 11:30 17.06.2025.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 17.06.2025 Господарський суд Черкаської області у складі судді Довганя К.І. судове засідання у справі відклав на 11:00 26.08.2025.

Повноваження судді Довганя К.І. припинено на підставі ст. 123 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

02.09.2025 за розпорядженням керівника апарату Господарського суду Черкаської області Щодо призначення повторного автоматичного розподілу справи призначено повторний автоматичний розподіл справи № 925/1644/24.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2025, для розгляду справи призначено суддю Зарічанську З.В.

Ухвалою від 05.09.2025 суддя прийняла справу № 925/1644/24 до свого провадження, постановила розпочати розгляд справи спочатку, підготовче засідання призначити на 02.10.2025 о 14:30.

30.09.2025 відповідач подав клопотання про зупинення провадження по справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24 за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетичне партнерство" на рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2024 у справі за позовом керівника Конотопської окружної прокуратури Сумської області в інтересах держави в особі Управління освіти Конотопської міської ради Сумської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетичне партнерство" про визнання недійсним додаткових угод до договору публічної закупівлі та стягнення коштів у сумі 692 623,48 грн.

01.10.2025 Звенигородська окружна прокуратура подала заперечення на клопотання про зупинення провадження по справі.

Ухвалою від 02.10.2025 суд клопотання ТОВ "Черкасиенергозбут" про зупинення провадження по справі задовольнив та зупинив провадження у справі № 925/1644/24 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24 та оприлюднення постанови.

19.12.2025 Звенигородська окружна прокуратура подала клопотання про поновлення провадження у справі.

Ухвалою від 30.12.2025 суд поновив провадження у справі № 925/1644/24, підготовче засідання призначив на 22.01.2026 о 14:00. В порядку ч. 5 ст. 161 ГПК України дозволив учасникам справи у строк до 19.01.2026 подати додаткові пояснення щодо позову з урахуванням судових рішень у справі № 920/19/24 з доказами направлення іншим учасникам справи.

16.01.2026 Звенигородська окружна прокуратура подала додаткові пояснення.

19.01.2026 Звенигородська окружна прокуратура подала пояснення.

22.01.2026 відповідач подав клопотання з вимогою призначити у справі № 925/1644/24 лінгвістичну експертизу, проведення якої доручити Науково-дослідному центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності Міністерства юстиції України. На вирішення експертизи відповідач пропонував поставити наступні питання:

- яким є об`єктивний зміст пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" у редакції Закону України № 1530-IX від 03.06.2021: "Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії"?

- чи означає об`єктивний зміст речення "Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії": - можливість збільшення ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 % від останньої ціни товару, визначеної з урахуванням попередніх збільшень ціни товару, у випадку їх наявності (за весь строк дії договору першочергова ціна може бути збільшена більше ніж на 10 %, проте кожне окреме збільшення ціни не може перевищувати 10 %)?

В обґрунтування поданого клопотання відповідач зазначає, що постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури задоволено, рішення Господарського суду Харківської області від 07.03.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.06.2023 у справі № 922/2321/22 скасовано, ухвалено нове рішення, яким позов заступника керівника Чернігівської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби та Спеціального авіаційного загону оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вєк Технолоджі" про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів у розмірі 473 758,34 грн - задоволено. У мотивувальній частині постанови зазначено, що "У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі".

Разом з тим, частина суддів, які приймали участь у розгляді Великою Палатою Верховного Суду справи № 922/2321/22 у складі 5 (п`яти) суддів дійшла протилежної думки, що викладена в окремій думці: загальне збільшення такої ціни може перевищувати 10 % від тієї ціни товару, що була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі, головне, щоб збільшення не перевищувало 10 % від останньої діючої ціни, яка визначається з урахуванням попередніх збільшень ціни товару до 10 %, у разі їх наявності (за весь строк дії договору першочергова ціна може бути збільшена більше ніж на 10 %, проте кожне окреме збільшення ціни не може перевищувати 10 %).

ВП ВС у справі № 920/19/24 застосувала "філологічне тлумачення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", при тому, що жоден із суддів, які підписали таке рішення, не є судовим експертом в галузі філології та/або лінгвістики, зокрема в силу прямої заборони займатися іншим видом діяльності (стаття 54 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"), а рішення у справі № 920/19/24 не містить посилань на наявні в матеріалах справи висновки експерта у галузі філології та/або лінгвістики. Відповідач зауважує, що філологічне тлумачення зосереджується на розумінні тексту (літератури, історії) крізь призму культури, епохи, авторського задуму та мовних особливостей, тоді як лінгвістичне тлумачення - це науковий аналіз мови як системи (лексики, граматики, фонетики), його метою є вивчення структури, значень і функцій мовних одиниць, часто в контексті правових норм чи іншої специфічної сфери, але без заглиблення у культурно-історичний контекст, що властивий філології.

Окрім того, філологічне і лінгвістичне тлумачення мають різні об`єкт, мету і методи. Так, об`єктом філологічного тлумачення є художні тексти, історичні документи, літературні пам`ятки, натомість об`єктом лінгвістичного тлумачення є мова як система (слова, речення, граматичні правила), правові норми, наукові тексти. Метою філологічного тлумачення є розкриття змісту, ідеї, естетичної цінності, авторських позицій та культурного контексту твору, натомість метою лінгвістичного тлумачення є виявлення точного, об`єктивного значення слів, словосполучень та речень, структури мовного висловлювання, його логічної послідовності, функціональності.

Вказані обставини, на переконання відповідача, свідчать про те, що для правильного вирішення даної справи необхідне саме лінгвістичне тлумачення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" здійснене судовим експертом.

Стаття 1 Закону Україну "Про судову експертизу" визначає судову експертизу як "дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду". Судовою лінгвістичною експертизою є лінгвістичне дослідження, що здійснюється експертом з метою використання письмового висновку в вирішенні тих чи інших питань, що вимагають втручання спеціалістів. Предмет лінгвістичної експертизи - фактичні дані, які встановлюються за допомогою спеціальних лінгвістичних знань і є суттєвими для вирішення конкретного питання, судового розгляду. Завдання лінгвістичної експертизи є, зокрема: з`ясування питань, які виникають у правозастосуванні через потенційну множинність інтерпретацій повідомлення, у тих випадках, коли відмінні інтерпретації передбачають відмінні юридичні наслідки.

Відповідач зазначає, що враховуючи, що існує множинність інтерпретацій пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" у редакції Закону України № 1530-IX від 03.06.2021 (що підтверджується наявністю протилежних рішень Верховного Суду та наявністю окремих думок до кожної з постанов ВП ВС), і відмінні інтерпретації передбачають відмінні юридичні наслідки, то є підстави для призначення лінгвістичної експертизи.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 22.01.2026 суд на підставі ч. 5 ст. 161 ГПК України прийняв пояснення прокурора; у зв`язку з надходженням клопотання відповідача про призначення у справі лінгвістичної експертизи, на підставі ч. 5 ст. 183 ГПК України оголосив перерву в підготовчому засіданні до 09.02.2026 об 11:30 та встановив Звенигородській окружній прокуратурі та виконавчому комітету Звенигородської міської ради строк для подання пояснень чи заперечень, у разі наявності таких, щодо поданого клопотання до 03.02.2026.

29.01.2026 Звенигородська окружна прокуратура подала заперечення на клопотання про призначення лінгвістичної експертизи у справі.

В обґрунтування поданих заперечень прокурор зазначає, що господарським судом Черкаської області вже надавалася оцінка аналогічному клопотанню. За результатами його розгляду ухвалою суду від 20.02.2025 у цій справі обґрунтовано відмовлено у задоволенні аналогічного клопотання. Крім того, окружна прокуратура вважає сформованою практику щодо застосування норми п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", у постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/2321/22 та у справі № 920/19/24, яка є сталою, чіткою та зрозумілою.

Крім того, окружна прокуратура вважає сформованою практику щодо застосування норми п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", у постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/2321/22 та у справі № 920/19/24, яка є сталою, чіткою та зрозумілою.

Прокурор покликається на положення ч. 5, 6 ст. 13 Закону "Про судоустрій і статус суддів", ч. 4 ст. 236 ГПК України, відповідно до яких, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. При цьому висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Згідно з ч. 1 ст. 36 Закону "Про судоустрій і статус суддів" перед Верховним Судом поставлено завдання щодо забезпечення сталості та єдності судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

При розгляді справи № 755/10947/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що незалежно від того, чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати, якою у конкретних правовідносинах є саме Постанови від 24.01.2024 у справі 922/2321/22 та № 920/19/24.

Відповідно до ухвали Вищої ради правосуддя від 12.05.2021 № 2484/0/18-21, окрема думка судді не має обов`язкового значення, а отже не породжує юридичних наслідків. Суддя не може переслідуватися через наявність у нього належним чином оформленої окремої думки до рішення суду, а окрема думка не може визнаватися такою, що порочить звання судді або підриває авторитет правосуддя.

З конструктивних нормативних приписів цієї ст. 99 ГПК України випливає, що експертиза у справі призначається за сукупністю умов, а саме: у випадку коли для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та за обставин, якщо жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або наявності обґрунтованих сумнівів щодо правильності висновків експертів, наданих сторонами.

Таким чином, за твердженням прокурора, норми спірного застосування п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" розтлумачені Великою Палатою Верхового Суду у справах № 922/2321/22 та № 920/19/24 з метою їх однакового застосування. З урахуванням викладеного, відсутня необхідність у призначенні та проведенні за клопотанням ТОВ "Черкасиенергозбут" лінгвістичної експертизи, оскільки Закон України "Про публічні закупівлі" має чіткі норми щодо неможливості внесення змін про збільшення ціни більш ніж на 10 % від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю. Таким чином, на переконання прокурора, призначення такої експертизи є недоцільним.

09.02.2026 відповідач подав заяви про залишення позову без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

У судовому засіданні були присутні прокурор та представник відповідача. Представник позивача у судовому засіданні участі не брав, про дату та час судового засідання належно повідомлений, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (копії ухвали суду від 22.01.2026) до його електронного кабінету.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення у справі судової експертизи суд зазначає таке.

Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. (ч. 1 ст. 99 ГПК України)

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Водночас, експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань. Як випливає із зазначених норм права перед судовими експертами не ставляться правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Суд зазначає, що по суті, відповідач поставив перед експертом питання у галузі права, а саме питання тлумачення та інтерпретацію норми права - пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 98 ГПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Подібний висновок складений у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі 523/7567/20.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями) лінгвістична експертиза писемного мовлення полягає в дослідженні експертами текстів різного характеру з метою вирішення питань про наявність в них висловлювань, що ганьблять честь і гідність, ділову репутацію, що мають ознаки наклепу, погрози, екстремізму, ставлення до релігії і т.п. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній або в усній формі (зафіксований у відео-, фонограмі).

Залежно від поставлених завдань, одним з видів лінгвістичних експертиз є семантико-текстуальні, суттю яких є тлумачення об`єктивного змісту тексту (можуть бути використані у справах про захист гідності, честі та ділової репутації, про наклеп, погрозу, звинуваченнях в екстремізмі, щодо виявлення ознак загрози, щодо виявлення незаконного запозичення текстових матеріалів, щодо усунення помилок при написанні прізвищ, імен та по батькові у різноманітних офіційних документах і т.д.).

Дослідивши наявні матеріали справи, а також подане клопотання відповідача суд встановив, що наведені у ньому питання не потребують спеціальних знань, а відповіді на них можливо отримати з наданих суду доказів та пояснень сторін.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У постанові від 09.10.2018 у справі № 908/2261/17 Верховний Суд наголосив, що необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд зіштовхується з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

З огляду на те, що відповідачем в основу клопотання про призначення експертизи фактично включено питання щодо об`єктивності змісту положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, тобто, поставлено питання які стосуються питань права, що прямо заборонено положеннями ГПК України, суд доходить висновку з огляду на вимоги статті 98 ГПК України про відмову в задоволенні клопотання відповідача.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.02.2025 у справі № 925/889/23.

Підсумовуючи викладене суд відмовляє у задоволення клопотання відповідача про призначення у справі експертизи.

Щодо поданого відповідачем клопотання про залишення позову без розгляду, то суд, спираючись на норми статті 226 ГПК України, зауважує, що залишення позову без розгляду з підстави, що зазначена у п. 2 ч. 1 цієї статті, а саме якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не залежить від заявлення клопотання будь-якої із сторін. Залишення позову без розгляду з такої підстави можливе, якщо суд самостійно дійде висновку, що позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 195 ГПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. (п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України)

Оскільки суд надав учасникам справи можливість для надання до суду визначених процесуальним законом заяв по суті справи, визначив обставини справи, які підлягають встановленню та вжив заходів щодо зібрання відповідних доказів, вчинив належні дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд вважає за можливе в цьому засіданні закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до п. 18 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Ухвалами занесеними до протоколу судового засідання від 09.02.2026, суд: відмовив в задоволенні клопотання відповідача про призначення експертизи у справі та на підставі п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання. (ч. 5 ст. 233 ГПК України)

На підставі вказаної норми суд оформляє ухвалу окремим документом.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

На підставі зазначеної норми, у зв`язку з перебуванням судді Зарічанської З.В. у відпустці, суд продовжує строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Керуючись ст. 177, 182-183, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкасиенергозбут" про призначення лінгвістичної експертизи.

Продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Закрити підготовче провадження по справі № 925/1644/24 та призначити справу до судового розгляду по суті на 10.03.2026 о 16:00.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Черкаської області за адресою: 18005, м. Черкаси, бульвар Шевченка, 307, в залі суд. засідань № 315.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Копії ухвали надіслати учасникам справи за допомогою системи "Електронний суд".

Суддя Зоя ЗАРІЧАНСЬКА