ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 р. Справа № 906/542/25

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Кравець С.Г.,

за участю секретаря судового засідання: Виговської Д.Ю.,

представників сторін:

від позивача-1: Ковальов О.Р. - виписка з ЄДРЮОФОПГФ,

від позивача-2: не з`явився,

від відповідача: не з`явився,

прокурор: Цеміна Н.Ю. - службове посвідчення №071195 від 01.03.2023,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі за правилами загального

позовного провадження справу

за позовом: Керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі

1) Державної екологічної інспекції Поліського округу

2) Словечанської сільської ради

до: Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії

"Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси

України"

про стягнення 1 983 247,51грн.

Процесуальні дії по справі.

Керівник Коростенської окружної прокуратури (далі - Прокурор) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу (далі - позивач-1, Екологічна інспекція) та Словечанської сільської ради (далі - позивач-2, Сільська рада) звернувся до господарського суду з позовом до Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (далі - відповідач) про стягнення 1 983 247,51грн шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев.

Ухвалою суду від 28.04.2025 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №906/542/25 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 26.05.2025.

Ухвалою суду від 26.05.2025 відкладено підготовче засідання на 18.06.2025. Роз`яснено відповідачу право подати заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 18.06.2025 продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 17.07.2025.

Ухвалою суду від 17.07.2025 продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 01.09.2025. Роз`яснено сторонам право подати письмові пояснення на клопотання відповідача від 18.06.2025 про залишення позову без розгляду.

Ухвалою суду від 01.09.2025 відмовлено у задоволенні клопотання ДСГП "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" (вх.№01-44/1821/25) від 18.06.2025 про залишення позову без розгляду. Продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 22.09.2025.

У судовому засіданні 22.09.2025 оголошувалась перерва до 25.09.2025, про що ухвалою суду повідомлено Сільську раду.

Ухвалами суду від 25.09.2025 відмовлено у задоволенні заяви ДСГП "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" від 25.09.2025 про закриття провадження у справі; задоволено клопотання ДСГП "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" про витребування доказів; витребувано у Коростенської окружної прокуратури та Екологічної інспекції документи, які оформлялися за результатами рейдових заходів, проведених Екологічною інспекцією 28.02.2024 щодо виявлення факту незаконної порубки дерев, в т.ч. в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000075 від 01.03.2024 (за наявності); продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 14.10.2025.

Ухвалою суду від 14.10.2025 продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 29.10.2025.

Ухвалою суду від 29.10.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу №906/542/25 до судового розгляду, розгляд в якому неодноразово відкладався. Зокрема, ухвалою суду від 21.01.2026 продовжено строк розгляду справи по суті та відкладено розгляд справи по суті на 03.02.2026.

Представники позивача-2 та відповідача у судове засідання для розгляду справи по суті 03.02.2026 не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, що підтверджується довідками про доставку ухвали суду від 21.01.2026 до електронних кабінетів сторін (т.2, а.с.247).

02.02.2026 через систему "Електронний суд" від представника ДСГП "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" надійшло клопотання від 31.01.2026 про перенесення судового засідання, у зв`язку із зайнятістю представника відповідача у іншому судовому засіданні у справі №918/1164/25, яке відбудеться 03.02.2026 о 10:00 у приміщенні Господарського суду Рівненської області.

Прокурор та представник позивача-1 у судовому засіданні 03.02.2026 заперечили проти відкладення розгляду справи по суті, вважали за можливе здійснювати розгляд справи за відсутності відповідача.

Розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, господарський суд відмовив у його задоволенні з огляду на таке.

Згідно з частиною 1 ст.202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Представник відповідача - Тимощук І.В. обґрунтовуючи подане клопотання про відкладення розгляду справи посилається на її зайнятість у іншому судовому засіданні (справа №918/1164/25), яке відбудеться 03.02.2026 о 10:00 у приміщенні Господарського суду Рівненської області.

Господарський суд, із урахуванням обставин конкретної справи, може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю у іншому судовому засіданні). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника, з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах.

Також суд приймає до уваги те, що Тимощук І.В. або інший представник відповідача (як з числа його працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами) не були позбавлені права взяти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

При цьому, з ухвали Господарського суду Рівненської області вбачається, що судове засідання у даній справі відбудеться 03.02.2026 о 11:30, тоді як судове засідання у справі №906/542/25 призначене 03.02.2026 о 15:00. Відтак, на переконання суду, представник відповідача - Тимощук І.В. мала об`єктивну можливість взяти участь у даному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Суд зауважує, що чинне законодавство не обмежує кола осіб, які можуть здійснювати представництво юридичної особи в суді. Зважаючи на те, що про дату судового засідання відповідача було попереджено заздалегідь, у останнього було достатньо часу для того, щоб належним чином підготуватися до судового засідання та визначитись щодо особи, яка представлятиме його інтереси, з урахуванням відомостей про те, що певні обставини можуть перешкодити конкретному представнику взяти участь у засіданні суду.

При цьому, представник відповідача у попереднє судове засідання, яке відбулося 21.01.2026 також не з`явився, хоча про розгляд справи був повідомлений належним чином. Представник відповідача - Тимощук І.В. подала заяву від 21.01.2026 про відкладення розгляду справи, у зв`язку з її перебуванням на лікарняному. Відтак, розгляд справи по суті 21.01.2026 було відкладено на 03.02.2026 саме за клопотанням представника відповідача.

Пунктом 2 частини 3 ст.202 ГПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Враховуючи те, що неявка представника відповідача у судове засідання є повторною та не є перешкодою для розгляду справи, господарський суд вважає за можливе здійснювати розгляд даної справи за його відсутності, згідно пункту 2 частини 3 ст.202 ГПК України.

Судом також взято до уваги те, що відповідачем було подано відзив на позовну заяву тобто, останній скористався процесуальним правом на подачу заяв по суті справи, у яких письмово викладено заперечення останнього щодо позовних вимог Прокурора.

Беручи до уваги вищенаведене, господарський суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача від 31.01.2026 про відкладення розгляду справи.

Прокурор у судових засіданнях при розгляді справи по суті підтримала позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив, просила задовольнити позов у повному обсязі.

Представник позивача-1 підтримав позов Прокурора та просив його задовольнити.

У судовому засіданні 03.02.2026 судом оголошено скорочене рішення (вступна та резолютивна частини).

Виклад позицій учасників судового процесу.

В обґрунтування позовних вимог Прокурор посилається на факт незаконної рубки 10 дерев породи "дуб", який виявлено на території лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж" в кварталі 53 виділі 6 та в кварталі 53 виділі 10 Усівського лісництва. Доводить, що оскільки відповідач є постійним лісокористувачем лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж" загальною площею 18268,7 га, то він зобов`язаний був забезпечити охорону лісових насаджень, чого ним не було зроблено. Зазначає, що розмір шкоди, яка заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, становить 1 983 247,51грн та має бути стягнута з постійного лісокористувача - ДСГП "Ліси України" в особі філії "Словечанське лісове господарство" (наразі - Філія "Столичний офіс" ДСГП "Ліси України") (т.1, а.с.1-19).

Позивач-1 - Екологічна інспекція у письмових поясненнях підтримує позов Прокурора у повному обсязі та просить його задовольнити. Вказує, що шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 1 983 247,51грн має бути відшкодована постійним лісокористувачем, тобто - відповідачем (т.1, а.с.203-206).

Позивач-2 - Сільська рада у письмових поясненнях підтримує позов Прокурора у повному обсязі. Зазначає, що працівниками відповідача не забезпечено охорону лісових насаджень, внаслідок чого допущено незаконну порубку та пошкодження дерев на території лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж" Усівського лісництва. Відтак, шкода у розмірі 1 983 247,51грн має бути стягнута з ДСГП "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" (т.1, а.с.195-196).

Відповідач у відзиві на позовну заяву вважає, що прокурор не довів наявності підстав для представництва ним інтересів держави в особі Екологічної інспекції та Сільської ради. Наголошує, що Прокурор має виконувати лише субсидіарну роль, а не виступати альтернативним суб`єктом звернення до суду. Відповідач стверджує, що Прокурором не доведено неправомірності дій відповідача або його бездіяльності та не вказано конкретних заходів охорони лісу, які не були ним вжиті, а також відсутній причинно-наслідковий зв`язок, оскільки, шкода від незаконної рубки є результатом дій третіх осіб, а не поведінки лісокористувача. Доводить, що за відсутності хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення, цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідач зазначає, що у матеріалах справи відсутній акт, складений за результатами планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього середовища. Враховуючи наведене, відповідач вважає позовні вимоги Прокурора безпідставними та просить відмовити у їх задоволенні (т.1, а.с.184-188).

Прокуратура у відповіді на відзив вказує про наявність підстав для представництва Прокурором інтересів держави та звернення до суду з вказаним позовом, оскільки, а ні Екологічна інспекція, а ні Сільська рада не вжили заходів щодо стягнення у судовому порядку заподіяної шкоди. При цьому, організація і забезпечення охорони та захисту лісів покладається на постійних лісокористувачів. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. Зауважує, що самою філією "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України", за результатами проведення контрольного заходу в Усівському лісництві, встановлено факт порубки 10 дерев породи "дуб" та розмір шкоди, про що складено акт від 04.03.2024 (т.1, а.с.218-234).

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

На підставі Охоронного зобов`язання №03/10/2023 від 03.10.2023, виданого Управлінням екології та природних ресурсів Житомирської обласної державної адміністрації, філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" передано під охорону лісовий заказник місцевого значення "Словечанський кряж" загальною площею 18268,7 га (у тому числі Усівське лісництво кв.1, 2, 6-10, 17-19, 26-28, 30, 31, 36, 37, 42, 50-80).

Відповідно до п.п. 3, 4 Охоронного зобов`язання, землекористувач (землевласник) зобов`язаний: дотримуватись встановленого режиму для території (об`єкта) природно-заповідного фонду; не здійснювати у межах території (об`єкта) природно-заповідного фонду забороненої господарської діяльності; вживати заходів щодо попередження і ліквідації екологічних наслідків аварій та шкідливого виливу на територію (об`єкт) природо-заповідного фонду; дотримуватися вимог щодо використання території (об`єкта) природно-заповідного фонду; забезпечити охорону та збереження цінних природних комплексів території (об`єкта) природно-заповідного фонду. Землекористувач (землевласник) забезпечує охорону та збереження території (об`єкта), то перебуває у його користуванні (власності) (т.1, а.с.52-53).

Наказом Державної екологічної інспекції Поліського округу №73-ОД від 31.01.2024 "Про здійснення заходів, спрямованих на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень" працівникам Інспекції визначено вживати заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства в період з 01.02.2024 по 29.02.2024 (включно); затверджено інспекторський склад та перелік службових автомобілів (т.1, а.с.142-144).

28.02.2024 старшим державним інспектором ОНПС Поліського округу Бенчуком А.Л. та державним інспектором з ОНПС Поліського округу Ахмедовим А.Ю. в ході рейдових заходів, проведено обстеження земельної ділянки в лісовому масиві кв. 53 вид.6, кв.53 вид.10 Усівського лісництва філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" у зв`язку з виявленням незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи "дуб звичайний" про що 28.02.2024 складено Акт обстеження (т.2, а.с.137).

28.02.2024 до відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області зі служби "102" від Державної екологічної інспекції Поліського округу надійшло повідомлення про те, що 28.02.2024 у с.Усове Коростенського району Інспекцією виявлено незаконну порубку дерев породи "дуб" приблизно 10 дерев (т.1, а.с.21).

Слідчим відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за участю спеціаліста, працівників філії "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України", понятих, на підставі вищевказаного повідомлення, 28.02.2024 здійснено огляд місця події та виявлено 10 пнів зрізаних дерев породи "дуб звичайний", про що складено протокол огляду місця події від 28.02.2024 з фототаблицею (т.1, а.с.23-37).

29.02.2024 до відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від директора філії "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України" надійшло повідомлення №302 від 28.02.2024 у якому йдеться про те, що у кварталі 53 виділі 10 Усівського лісництва виявлено самовільну порубку 10 дерев породи "дуб звичайний" (т.1, а.с.22).

01.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000075 внесено відомості про факт незаконної порубки дерев та розпочато досудове розслідування за частиною 4 ст.246 Кримінального кодексу України (т.1, а.с.20).

01.03.2024 Державна екологічна інспекція Поліського округу звернулась до Слідчого управління ГУНП в Житомирській області з листом №880/3/2-06 від 01.03.2024, у якому повідомила, що 28.02.2024 спеціалістами Інспекції під час здійснення рейдових заходів на території лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж" в кв.53 вид.6 та в кв.53 вид.10 Усівського лісництва філії "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України" виявлено факт незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи "дуб звичайний". Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №575 від 10.05.2022 "Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" Інспекцією проведено розрахунок розміру завданої шкоди, яка складає 1 984 193,41грн. До вказаного листа додано обґрунтований розрахунок розміру шкоди та польові перелікові відомості (т.1, а.с.38-42).

Державна екологічна інспекція Поліського округу звернулась до Слідчого управління ГУНП в Житомирській області з листом №880/3/2-06 від 01.03.2024, у якому повідомила, що 28.02.2024 спеціалістами Інспекції під час здійснення рейдових заходів на території лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж" у кварталі 53 виділі 6 та у кварталі 53 виділі 10 Усівського лісництва Філії "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України" виявлено факт незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи "дуб звичайний".

Філією "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" за результатами проведення контрольного заходу в Усівському лісництві складено Акт від 04.03.2024, у якому вказано, що 28.02.2024 працівниками філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" у кварталі 53 виділі 6 та у кварталі 53 виділі 10 Усівського лісництва було виявлено самовільний поруб 10 дерев породи дуб. 04.03.2024 працівниками філії здійснено вихід на лісові ділянки. Відповідно до охоронного зобов`язання виданого Управлінням екології та природних ресурсів Житомирської ОДА №03/10/2023 від 03.10.2023 дані лісові ділянки входять до лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж", який має загальну площу 18268,7 га, що відноситься до природно-заповідного фонду України і який переданий під охорону землекористувачу - філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України". В ході обстеження даних лісових ділянок підтверджено факт незаконної порубки лісу на території природно-заповідного фонду України, а саме: 1) Дуб - 43 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 2) Дуб - 50 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 3) Дуб - 51 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 4) Дуб - 52 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 5) Дуб - 56 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 6) Дуб - 67 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 7) Дуб - 46 см (1 шт.) кв.53 вид.6; 8) Дуб - 56 см (1 шт.) кв.53 вид.6; 9) Дуб - 57 см (1 шт.) кв.53 вид.6; 10) Дуб - 58 см (1 шт.) кв.53 вид.6. Відповідно до акту, орієнтовна заподіяна шкода складає близько - 1 900 000,00грн, орієнтовний обсяг незаконної порубки - 17 м.куб. (т.1, а.с.45-48).

Лісничим Усівського лісництва здійснено обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням та складено відомості, відповідно до яких розмір шкоди у кв.53 вид.10 (4 дуби) становить 817 266,30грн, а у кв.53 вид.10 (6 дубів) становить 1 181 916,50грн. Всього: 1 999 182,80грн (а.с.57-59).

З метою встановлення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки 10 сироростущих дерев породи "дуб", у рамках кримінального провадження №0000075 призначено судову інженерно-екологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

За результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, складено висновок експерта №694/24-25 від 15.10.2024, згідно якого розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи дуб в кварталі №53 виділах №10 та №6 Усівського лісництва філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України", становить 1 983 247,51грн (т.1, а.с.70-85).

Прокурор доводить, що шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 1 983 247,51грн підлягає стягненню з постійного лісокористувача - ДСГП "Ліси України" в особі філії "Словечанське лісове господарство" (наразі - філія "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України").

Висновки щодо обґрунтувань підстав звернення Прокуратури в особі позивачів з позовом до суду.

Даний позов подано Прокурором в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції та Словечанської сільської ради.

Слід зазначити, що оцінка підставам звернення Прокурора з позовом у даній справі в інтересах позивачів була надана судом при розгляді клопотання представника ДСГП "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" (вих.№01-44/1821/25) від 18.06.2025 про залишення позову без розгляду. Так, ухвалою від 01.09.2025 суд відмовив у задоволенні даного клопотання встановивши, що Державна екологічна інспекція Поліського округу уповноважена здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів та що місцеві ради в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Оскільки ані Екологічною інспекцією, ані Сільською радою не вжито заходів щодо подання до суду відповідної позовної заяви, Коростенська окружна прокуратура звернулася з даним позовом до суду на захист інтересів держави в особі органів, уповноважених здійснювати функції держави у спірних правовідносинах в порядку частини 3 ст.53 ГПК України, ст.23 Закону України "Про прокуратуру", у зв`язку з нездійсненням позивачами, як суб`єктами, до компетенції яких віднесено відповідні повноваження, захисту інтересів держави в суді.

Відтак Прокурор, звертаючись до суду з позовом у даній справі, обґрунтував у чому саме полягають інтереси держави та необхідність їх захисту, вірно визначив органи, які мають компетенцію захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, підтвердив бездіяльність таких органів та дотримався процедури, передбаченої ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією.

Відповідно до ст.5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України.

Згідно зі ст.40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, у тому числі, збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

У відповідності до ст.1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно зі ст.16 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.

Статтею 17 Лісового кодексу України передбачено, що у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень за погодженням з органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища. У разі прийняття рішення про надання лісів у постійне користування обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями таке рішення погоджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища. Прийняття рішень Кабінетом Міністрів України не потребує погоджень з іншими органами.

Судом встановлено, що на підставі Охоронного зобов`язання №03/10/2023 від 03.10.2023, виданого Управлінням екології та природних ресурсів Житомирської ОДА, філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" передано під охорону лісовий заказник місцевого значення "Словечанський кряж" загальною площею 18268,7 га (у тому числі, Усівське лісництво кв.1, 2, 6-10, 17-19, 26-28, 30, 31, 36, 37, 42, 50-80). Землекористувач (землевласник) забезпечує охорону та збереження території (об`єкта), що перебуває у його користуванні (власності) (т.1, а.с.52-53).

Наказами Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України":

- №1520 від 09.09.2024 "Про створення філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України", створено філію "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" (т.1, а.с.86);

- №1854 від 18.10.2024 "Про припинення філії "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України", припинено філію "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України" шляхом її закриття;

- №7 від 01.01.2025 "Про організацію території земель державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", затверджено організацію території земель філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" площею 1 086 926,2421 га, що передані до ДСГП "Ліси України", у тому числі, від ДП "Словечанське лісове господарство" згідно з передавальним актом від 02.01.2023, затвердженим наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 05.01.2023 №55 (т.1, а.с.87-93);

- №194 від 23.01.2025 "Про організацію території земель державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", затверджено організацію території земель філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" площею 1 086 833,6421 га, що передані до ДСГП "Ліси України", у тому числі, від ДП "Словечанське лісове господарство", згідно з передавальним актом від 02.01.2023, затвердженим наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 05.01.2023 №55. Визнано таким, що втратив чинність наказ ДСГП "Ліси України" №7 від 01.01.2025 (т.1, а.с.94-96).

Таким чином, на даний час фактичним постійним лісокористувачем, якому передано під охорону лісовий заказник місцевого значення "Словечанський кряж" загальною площею 18268,7 га є Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України".

Статут Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", затверджений наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 06.02.2025 №34, відповідно до п.3.1 якого, підприємство створене, зокрема, з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

Згідно п.п.3.2.2 статуту, одними з основних напрямків діяльності підприємства є забезпечення охорони лісів від незаконних рубок, запобігання злочинам та адміністративним правопорушенням у сфері лісового господарства (т.1, а.с.102-140).

Наказом Державної екологічної інспекції Поліського округу №73-ОД від 31.01.2024 "Про здійснення заходів, спрямованих на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень" працівникам Інспекції визначено здійснювати заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства в період з 01.02.2024 по 29.02.2024 (включно); затверджено інспекторський склад та перелік службових автомобілів (т.1, а.с.142-144). До інспекторського складу, зокрема, входять: Бенчук Андрій Леонідович, Ахмедов Андрій Юрійович (т.2, а.с.174-177).

28.02.2024 старшим державним інспектором ОНПС Поліського округу Бенчуком А.Л. та державним інспектором з ОНПС Поліського округу Ахмедовим А.Ю. в ході рейдових заходів, проведено обстеження земельної ділянки в лісовому масиві кв. 53 вид.6, кв.53 вид.10 Усівського лісництва філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" у зв`язку з виявленням незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи "дуб звичайний" про що 28.02.2024 складено Акт обстеження (т.2, а.с.137).

Відповідно до протоколу огляду місця події від 28.02.2024, складеного слідчим відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за участю спеціаліста, працівників філії "Словечанське лісове господарство" ДСГП "Ліси України" та понятих, 28.02.2024 здійснено огляд місця події на території постійного лісокористування відповідача та виявлено 10 пнів зрізаних дерев породи "дуб звичайний". Протокол підписаний, у тому числі, представником відповідача без будь-яких заперечень (т.1, а.с.23).

Докази, що вказані дерева були відведені в рубку у встановленому законом порядку, у матеріалах справи відсутні.

01.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000075 внесено відомості про факт незаконної порубки дерев та розпочато досудове розслідування за частиною 4 ст.246 Кримінального кодексу України (т.1, а.с.20).

Філією "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" за результатами проведення контрольного заходу в Усівському лісництві складено Акт від 04.03.2024, у якому вказано, що 28.02.2024 працівниками філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України" у кварталі 53 виділі 6 та у кварталі 53 виділі 10 Усівського лісництва було виявлено самовільний поруб 10 дерев породи дуб. 04.03.2024 працівниками філії здійснено вихід на лісові ділянки. Відповідно до охоронного зобов`язання виданого Управлінням екології та природних ресурсів Житомирської ОДА №03/10/2023 від 03.10.2023 дані лісові ділянки входять до лісового заказника місцевого значення "Словечанський кряж", який має загальну площу 18268,7 га, що відноситься до природно-заповідного фонду України і який переданий під охорону землекористувачу - філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України". В ході обстеження даних лісових ділянок підтверджено факт незаконної порубки лісу на території природно-заповідного фонду України, а саме: 1) Дуб - 43 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 2) Дуб - 50 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 3) Дуб - 51 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 4) Дуб - 52 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 5) Дуб - 56 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 6) Дуб - 67 см (1 шт.) кв.53 вид.10; 7) Дуб - 46 см (1 шт.) кв.53 вид.6; 8) Дуб - 56 см (1 шт.) кв.53 вид.6; 9) Дуб - 57 см (1 шт.) кв.53 вид.6; 10) Дуб - 58 см (1 шт.) кв.53 вид.6. Відповідно до акту, орієнтовна заподіяна шкода складає близько - 1 900 000,00грн, орієнтовний обсяг незаконної порубки - 17 м.куб. (т.1, а.с.45-48).

Лісничим Усівського лісництва здійснено обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням та складено відомості, відповідно до яких розмір шкоди у кв.53 вид.10 (4 дуби) становить 817 266,30грн, а у кв.53 вид.10 (6 дубів) становить 1 181 916,50грн. Всього: 1 999 182,80грн (а.с.57-59).

Спеціалістами Державної екологічної інспекції Поліського округу, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №575 від 10.05.2022 "Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд", проведено розрахунок розміру завданої шкоди, яка, за підрахунками Інспекції, складає 1 984 193,41грн (т.1, а.с.38-42).

Додатково, з метою встановлення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки 10 сироростущих дерев породи "дуб", у рамках кримінального провадження №0000075, призначено судову інженерно-екологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

За результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, складено висновок експерта №694/24-25 від 15.10.2024, згідно якого розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи дуб в кварталі №53 виділах №10 та №6 Усівського лісництва філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України", становить 1 983 247,51грн (т.1, а.с.70-85).

Частиною 2 ст.19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Статтею 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно пункту 5 частини 1 ст.64 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до частин 1 та 5 ст.86 Лісового кодексу України, організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст.105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Підприємства, установи, організації, у відповідності до ст.107 Лісового кодексу України, зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

З аналізу наведених норм вбачається, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Враховуючи те, що територія лісу, на якій здійснено незаконну порубку дерев належала до відповідальності ДСГП "Ліси України" в особі філії "Словечанське лісове господарство" (наразі - філії "Столичний офіс" ДСГП "Ліси України") саме на постійного лісокористувача було покладено обов`язок охорони дерев.

ДП "Ліси України" зверталось до Житомирської обласної прокуратури з листом від 11.03.2024 для прийняття рішення в порядку ст.214 Кримінального процесуального кодексу України, до якого додано копію акту від 04.03.2024 додатками (т.1, а.с.44).

На переконання суду, звернення відповідача до органів прокуратури вже по факту здійснених незаконних дій, свідчить про намагання підприємства встановити обставини незаконної діяльності за допомогою правоохоронних органів, в той час як обов`язок лісокористувача - було не допустити такої незаконної діяльності.

Суд зазначає, що відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто є деліктною відповідальністю.

Частинами 1, 2 ст.1166 ЦК України, яка регулює загальні підстави відповідальності за завдану шкоду, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, загальними підставами для покладення відповідальності на особу, яка заподіяла шкоду, за змістом ст.1166 ЦК України є: протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду, шкідливий результат такої поведінки, тобто настання, наявність самої шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина особи у заподіянні шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто, вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 17.03.2020 у справі №912/823/18, від 03.11.2021 у справі №922/1705/20, від 18.12.2020 у справі №922/3414/19, від 02.06.2022 у справі №920/821/18).

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі №909/976/17, постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №909/1111/16, від 20.08.2018 у справі №920/1293/16, від 23.08.2018 у справі №917/1261/17, 19.09.2018 у справі №925/382/17, 09.12.2019 у справі №906/133/18, 20.02.2020 у справі № 920/1106/17 та підтримано Верховним Судом у справі №914/669/22 від 18.05.2023.

У даному випадку відповідачем не дотримано вимоги ЛК України щодо забезпечення охорони лісу від незаконних порубок, внаслідок чого завдано збитки навколишньому природному середовищу, та державі, як власнику лісових ресурсів.

Бездіяльність - це пасивна форма поведінки особи, що полягає у невчиненні нею конкретної дії (дій), які вона повинна була і могла вчинити в даних конкретних умовах. Бездіяльність тотожна дії за своїми соціальними та юридичними властивостями, тобто вона суспільно небезпечна і протиправна, є свідомим і вольовим актом поведінки людини.

Бездіяльність відрізняється від дії зовнішньою, фізичною стороною. При бездіяльності особа не робить певної дії, яку вона за даних конкретних умов повинна була і могла вчинити для запобігання заподіянню шкоди охоронюваним законом суспільним відносинам.

Наявність реальної можливості діяти певним чином полягає в тому, що особа в даній конкретній ситуації мала реальну можливість діяти, тобто виконати активні дії і запобігти тим самим злочинним наслідкам. При оцінці можливості (чи неможливості) виконати покладені на особу обов`язки слід враховувати конкретну обстановку, умови місця і часу, зміст обов`язків, покладених на особу. Враховуються і її суб`єктивні можливості щодо виконання необхідних дій.

Факт незаконної рубки лісу та наявність у відповідача обов`язку щодо його охорони, свідчить про неналежне виконання останнім, як постійним лісокористувачем, таких обов`язків. Неналежні/недостатні заходи щодо охорони лісу (свідченням чого є наявність зрубаних дерев) свідчать також і про бездіяльність відповідача (наявність вини), внаслідок чого скоєно незаконне вирубування лісу.

Враховуючи наведене, суд підсумовує, що незаконна порубка дерев на відомчій Відповідачу території свідчить про неналежне виконання ним обов`язку щодо здійснення заходів охорони лісів від незаконних рубок, а отже про протиправність поведінки постійного лісокористувача.

Наслідком протиправної поведінки Відповідача є шкода, заподіяна лісу в результаті проведення вирубки дерев не призначених у рубку. Така шкода перебуває у безпосередньому причинному зв`язку з протиправною поведінкою Відповідача, адже її заподіяння зумовлено невиконанням ним обов`язку щодо здійснення заходів з охорони лісів від незаконних рубок.

При цьому вина Відповідача у здійсненні рубки дерев без дотримання правил проведення вибіркової санітарної рубки лісу презюмується та ним не спростована, адже відповідно до п.п.1, 2 частини 2 ст.19, п.5 частини 1 ст.64 Лісового кодексу України він, як постійний користувач лісу, не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконних рубок.

Суд висновує, що матеріалами справи підтверджено, а відповідачем не заперечується, що відповідач є постійним лісокористувачем лісового заказнику місцевого значення "Словечанський кряж" загальною площею 18268,7 га (до якого, зокрема, входить Усівське лісництво кв.№53), на території якого встановлено незаконну порубку дерев, а тому забезпечення охорони та захисту лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, враховуючи норми чинного законодавства, покладається саме на зазначене Підприємство.

Відповідач не забезпечив охорону і збереження лісу від незаконної рубки та не довів відсутності своєї вини у заподіянні шкоди порушенням природоохоронного законодавства.

Таким чином, на підставі наведених вище норм лісового, земельного, цивільного законодавства відповідач зобов`язаний відшкодувати державі заподіяну внаслідок допущеної ним бездіяльності щодо незабезпечення заходів з охорони лісу шкоду в сумі 1 983 247,51грн, Даний розмір шкоди підтверджено висновком експерта Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №694/24-25 від 15.10.2024, складений у межах кримінального провадження атестованим судовим експертом, який був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а самі висновки відповідають положенням ст.98 ГПК України, що не спростовано відповідачем у встановленому законом порядку. Розмір шкоди відповідачем не оспорюється.

Відтак, висновок експерта №694/24-25 від 15.10.2024 у сукупності з іншими матеріалами справи, є належним та допустимим доказом, яким підтверджується розмір шкоди, завдано внаслідок незаконної порубки 10 сироростучих дерев породи "дуб" в кварталі №53 виділах №10 та №6 Усівського лісництва філії "Словечанське лісове господарство" ДП "Ліси України", який становить 1 983 247,51грн.

Шкода, завдана внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів, у відповідності до ст.47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 29 ч. 3 п. 7 та ст. 69-1 ч. 1 п. 4 Бюджетного кодексу України, підлягає стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища відповідних рад, на території яких вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів.

Так, згідно із п. 7 ч. 3 ст. 29 та п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України суми шкоди підлягає стягненню із врахуванням наступного розподілу: 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету сільської ради, на території якого вчинено правопорушення; 20 відсотків до спеціального фонду обласного бюджету та 30 відсотків до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди, і в подальшому спрямовується на фінансування заходів з відтворення та охорони навколишнього природного середовища, то несплата порушниками нарахованих збитків ставить під загрозу можливість проведення заходів з відновлення навколишнього природного середовища у зв`язку із відсутністю джерел для їх фінансування.

Суд вважає безпідставними доводи відповідача про відсутність акту, складеного за результатами планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього середовища, оскільки у даному випадку Державною екологічною інспекцією Поліського округу не здійснювалися планові або позапланові заходи державного нагляду (контролю), порядок проведення яких у період воєнного стану містить обмеження введені постановою Кабінету Міністрів України "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану". Позивач діяв в межах наказу №73-ОД від 31.01.2024 Державної екологічної інспекції Поліського округу "Про здійснення заходів, спрямованих на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень (про проведення рейдових заходів на території Житомирської та Рівненської областей)".

За змістом частин 1, 2 ст.222 КПК України, відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Отже, стаття 222 КПК України встановлює недопустимість розголошення відомостей досудового розслідування без отримання дозволу (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11.11.2021 у справі №910/8482/18 (910/4866/21), від 20.10.2021 у справі №910/10222/19, від 30.09.2021 у справі №927/741/19).

У матеріалах даної справи наявний письмовий дозвіл старшого групи прокурорів Коростенської окружної прокуратури від 15.01.2025 на розголошення всіх без виключення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000075, що у повній мірі узгоджується з вимогами ст.222 КПК України (т.2, а.с.218).

Наведеним спростовуються доводи представника відповідача щодо відсутності дозволу на розголошення документів досудового розслідування.

Відповідач не надав допустимих, належних і достатніх доказів забезпечення належного виконання всіх заходів, направлених на збереження лісу, лісових насаджень, в їх сукупності, з метою уникнення випадків незаконної порубки дерев.

За наведених вище обставин, позов прокурора обґрунтований, підтверджується належними доказами та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати за результатами розгляду справи.

При зверненні до суду з даним позовом Житомирською обласною прокуратурою сплачено 29 748,72грн судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №691 від 02.04.2026 (т.1, а.с.160).

За приписами частини 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи задоволення позовних вимог у повному обсязі, відповідно до ст.129 ГПК України, на відповідача покладається 29 748,71грн (1 983 247,51грн х 1,5%) витрат по сплаті судового збору.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (01601, місто Київ, вул. Руставелі Шота, будинок 9А; ) в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (03115, місто Київ, вул. Святошинська, будинок 30; ) до спеціального фонду місцевого бюджету Словечанської сільської ради (Україна, 11122, Житомирська область, Коростенський район, село Словечне, вул. Поліська, будинок 9; ) 1 983 247,51грн шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

3. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (01601, місто Київ, вул. Руставелі Шота, будинок 9А; ) в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (03115, місто Київ, вул. Святошинська, будинок 30; ) на користь Житомирської обласної прокуратури (10008, Житомирська область, місто Житомир, вул. Святослава Ріхтера, будинок 11; ) 29 748,71грн витрат по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 12.02.26

Суддя Кравець С.Г.

Направити :

1 - Коростенській окружній прокуратурі та Житомирській обласній прокуратурі - електронний кабінет,

2 - Державній екологічній інспекції Поліського округу - електронний кабінет,

3 - Словечанській сільській раді - електронний кабінет,

4 - ДСГП "Ліси України" - електронний кабінет та філії "Столичний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" - електронний кабінет.