ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"09" лютого 2026 р. м. Київ Справа № 911/851/25

Суддя Господарського суду Київської області Подоляк Ю.В. розглянувши матеріали

заяви Заступника керівника Київської обласної прокуратури від 03.11.2025 № 15/1-85/вих.25 (вх. № суду 6746/25 від 04.11.2025)
про зміну предмета позову
у справіГосподарського суду Київської області № 911/851/25
за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глібівка»
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»
проусунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками
встановив:

В провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/851/25 за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глібівка», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі третя особа) про:

- усунення перешкоди власнику - державі в особі Київської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні земельними ділянками з кадастровими номерами :19:222:0083, :19:222:0087, :19:222:0079 шляхом визнання розпоряджень Вишгородської районної державної адміністрації Київської області від 11.07.2008 № 492, 494, 482 недійсними;

- усунення перешкоди власнику - державі в особі Київської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні земельними ділянками з кадастровими номерами :19:222:0083, :19:222:0087, :19:222:0079 шляхом скасування рішень державного реєстратора з індексними номерами № 61955535 від 30.11.2021, № 61964740 від 01.12.2021, № 61948994 від 30.11.2021 про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Глібівка» на вказані земельні ділянки;

- усунення перешкоди власнику - державі в особі Київської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні землями лісогосподарського призначення шляхом скасування державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :19:222:0083, :19:222:0087, :19:222:0079 у Державному земельному кадастрі із припиненням речових прав щодо них.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що спірні земельні ділянки відносяться до земель державної власності лісогосподарського призначення та перебувають у постійному користуванні Державного підприємства «Димерське лісове господарство», у зв`язку з чим Вишгородською районною державною адміністрацією під час передання спірних земельних ділянок у власність для ведення особистого селянського господарства, порушено вимоги ст. 20, 22, 57, 93, 116, 122, 149 Земельного кодексу України та ст. 16, 17, 18 Лісового кодексу України, оскільки райдержадміністрацією з перевищенням наданих законом повноважень, фактично змінено цільове призначення земель лісогосподарського призначення без згоди землекористувача, припинено право власності держави в особі Київської обласної державної адміністрації на землі лісового фонду, припинено право користування землекористувача без попереднього погодження на вилучення вказаних лісових ділянок.

Прокурор в позовній заяві зазначає, що у даному випадку вірним способом захисту порушеного права є пред`явлення до суду негаторного позову в порядку, визначеному ст. 21, 152 Земельного кодексу України та ст. 116, 391 Цивільного кодексу України до відповідача з метою усунення перешкод, які ця особа створює власнику державі в особі Київської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні землями лісогосподарського призначення шляхом визнання недійсним рішення про надання спірних земельних ділянок у власність, скасування рішення про державну реєстрацію права власності, скасування державної реєстрації спірних земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

На адресу Господарського суду Київської області від Заступника керівника Київської обласної прокуратури від 03.11.2025 № 15/1-85/вих.25 (вх. № суду 6746/25 від 04.11.2025) надійшла заява про зміну предмета позову, відповідно до якої прокурор просить суд: витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння ТОВ «Глібівка» () земельну ділянку площею 7,2887 га, яка є частиною земельної ділянки з кадастровим номером :19:222:0079 з наведеними у заяві координатами; витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння ТОВ «Глібівка» () земельну ділянку площею 1,9824 га, яка є частиною земельної ділянки з кадастровим номером 3221 882200:19:222:0083 з наведеними у заяві координатами; витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння ТОВ «Глібівка» () земельну ділянку площею 0,6766 га, яка є частиною земельної ділянки з кадастровим номером :19:222:0087 з наведеними у заяві координатами; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень право власності ТОВ «Глібівка» на земельні ділянки з кадастровими номерами :19:222:0083, :19:222:0087, :19:222:0079 із припиненням речових прав щодо них, зареєстрованих на підставі рішень державного реєстратора з індексними номерами № 61955535 від 30.11.2021, № 61964740 від 01.12.2021, № 61948994 від 30.11.2021; скасувати державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровими номерами :19:222:0083, :19:222:0087, :19:222:0079 у Державному земельному кадастрі із припиненням речових прав щодо них.

Подана заява про зміну предмета позову не відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Заява про зміну предмета позову за формою та змістом повинна відповідати вимогам щодо форми та змісту позовної заяви.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Подаючи заяву про зміну предмета позову, прокурор не зазначає ціну позову та вартість майна земельних ділянок, які він просить витребувати з незаконного володіння відповідача.

Частиною 3 статті 163 Господарського процесуального кодексу України закріплені спеціальні вимоги, зокрема, до заяв про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову. Відповідно до вказаної статті у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у таких розмірах: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру встановлюються у таких розмірах: 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» (в якому відповідна заява про зміну предмета позову подана до суду) встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3028 грн.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 викладена правова позиція щодо того, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Зі змісту заяви про зміну предмету позову вбачається, що вона містить 3 вимоги майнового характеру про витребувати з незаконного володіння трьох земельних ділянок та 2 вимоги немайнового характеру про скасування права власності на земельні ділянки та скасування державної реєстрації земельних ділянок.

З огляду на зазначене за подання позову в редакції позовних вимог викладених в заяві про зміну предмета позову до господарського суду справляється судовий збір за 3 вимоги майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за 2 вимоги немайнового характеру - 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звертаючись до суду з позовною заявою в первісній редакції Заступник керівника Київської обласної прокуратури згідно платіжної інструкції від 17.02.2025 № 328 сплатив судовий збір в розмірі 9084,00 грн., як за 3 вимоги немайнового характеру.

З огляду на вищевикладене, прокурору необхідно зазначити ціну позову, надати суду належні та допустимі докази, які підтверджують вартість спірного нерухомого майна - земельних ділянок та у випадку, якщо суми сплаченого судового збору за подання позову в редакції позовних вимог викладених в заяві про зміну предмета позову не достатньо, доплатити необхідну суму судового збору відповідно до зазначених вище вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за 3 вимоги майнового характеру про витребувати з незаконного володіння трьох земельних ділянок та 2 вимоги немайнового характеру про скасування права власності на земельні ділянки та скасування державної реєстрації земельних ділянок.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Правові наслідки неподання відповідних доказів сплати судового збору закріплені в ч. 10 ст. 174 ГПК України, яка передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Суд зауважує, що положення ч. 10 ст. 174 ГПК України застосовуються не лише у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви встановить, що відповідно до поданого платіжного доручення (квитанції, чека тощо) сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»), а також у випадку, коли до заяви взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі у зв`язку із збільшенням розміру позовних вимог.

Отже, наслідки подання заяви про зміну предмету позову без виконання вимог щодо сплати судового збору визначені ч. 10 ст. 174 ГПК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 162, 163, 164, 174, 232-234 Господарського процесуального кодексу України суд,

постановив:

1. Заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури від 03.11.2025 № 15/1-85/вих.25 (вх. № суду 6746/25 від 04.11.2025) про зміну предмета позову залишити без руху.

2. Зобов`язати прокурора усунути зазначені в даній ухвалі недоліки заяви про зміну предмета позову, подавши до суду упродовж десяти днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху:

- заяву, в якій зазначити ціну позову, вказавши з яких сум вона складається та зазначити вартість майна земельних ділянок, які він просить витребувати з незаконного володіння відповідача;

- визначивши дійсну ціну позову та вартість майна земельних ділянок, які він просить витребувати з незаконного володіння відповідача, надати суду належні та допустимі докази доплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви в редакції заяви від 03.11.2025 № 15/1-85/вих.25 (вх. № суду 6746/25 від 04.11.2025) про зміну предмета позову, виходячи зі ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового та немайнового характеру відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір»;

3. Попередити прокурора, що в разі неусунення недоліків заяви про зміну предмета позову у строк, зазначений у п. 2 цієї ухвали, заява про зміну предмета позову вважатиметься неподаною і буде повернута йому без розгляду відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Дана ухвала набирає законної сили у строк та в порядку передбачених ч. 2 ст. 235 ГПК України та у відповідності до ст. 255 ГПК України оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Подоляк