РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.01.2026Справа № 910/16295/24
За позовом Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області (Полтавська обл., м. Лубни, вул. Старотроїцька, 13, ідентифікаційний номер ) в інтересах держави в особі

1) Пирятинської міської ради (37000, Полтавська обл., Лубенький район, м. Пирятин, вул. Соборна, 42, ідентифікаційний номер 13955752);

2) Північно-східного офісу Держаудитслужби (61022, м. Харків, м-н Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, ідентифікаційний номер 40478572)

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд" (01601, м. Київ, вул. Мечникова, 3, оф. 808, ідентифікаційний номер 40111046);

2) Комунального підприємства "Пирятинська лікарня" Пирятинської міської ради (37000, Полтавська обл., Лубенський район, м. Пирятин, вул. Медична, 2, ідентифікаційний номер 01999460)

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 72 341,81 грн.

Суддя Мандичев Д.В.

Помічник (за дорученням судді) Судак С.С.

Представники сторін:

прокурор - Куцоконь О.О.,

від позивача-1 - не з`явилися,

від позивача-2 - Штанько Т.В. (поза межами приміщення суду),

від відповідача-1 - не з`явилися,

від відповідача-2 - не з`явилися.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області звернувся до Господарського суду міста Києва в інтересах держави в особі 1) Пирятинської міської ради; 2) Північно-східного офісу Держаудитслужби з позовною заявою до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд"; 2) Комунального підприємства "Пирятинська лікарня" Пирятинської міської ради про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 72 341,81грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.01.2025 відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 21.02.2025.

19.01.2025 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив відповідача-1 на позовну заяву.

29.01.2025 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача-1 про залишення позовної заяви без розгляду.

30.01.2025 до Господарського суду міста Києва надійшли додаткові пояснення позивача-2

03.02.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла відповідь позивача -2 на відзив відповідача-1

07.02.2025 до Господарського суду міста Києва надійшли заперечення відповідача-1 на відповідь на відзив позивача-2.

19.02.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача-2 про проведення засідання за відсутності учасника справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2025 відкладено підготовче засідання у справі №910/16295/24 на 09.04.2025. Запропоновано Заступнику керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області надати суду у строк до 14.03.2025 (включно) письмові пояснення щодо клопотання відповідача-1 про залишення позову без розгляду.

07.03.2025 до Господарського суду міста Києва від Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області надійшли заперечення на клопотання відповідача-1 про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2025 відмовлено відповідачу-1 у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду. Закрито підготовче провадження у справі № 910/16295/24 та призначено справу до розгляду по суті на 14.05.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.05.2025 зупинено провадження у справі № 910/16295/24 за позовом Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі 1) Пирятинської міської ради; 2) Північно-східного офісу Держаудитслужби до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд"; 2) Комунального підприємства "Пирятинська лікарня" Пирятинської міської ради про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 72 341,81 грн. до перегляду Великою Палатою Верховного Суду рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2024 у справі № 920/19/24.

08.12.2025 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області про поновлення провадження у справі №910/16295/24.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2024 поновлено провадження у справі №910/16295/24, судове засідання призначено на 21.01.2026.

Прокурор та представник позивача-2 в судовому засіданні 21.01.2026 підтримали позовні вимоги.

Представник позивача-1, представник відповідача-1, представник відповідача-2 до судового засідання не з`явилися, проте про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Комунальним підприємством «Пирятинська лікарня» Пирятинської міської ради проведено відкриті торги щодо закупівлі товару ID: UA 2022-01-10-003118-c (ДК 021:2015:09310000- 5:Електрична енергія) в обсягах 293835 кВт.год з очікуваною вартістю 1439790 грн. в т.ч. ПДВ 239965 грн. за кошти місцевого бюджету.

За результатом проведення торгів переможцем аукціону визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Євроенерготрейд».

08.02.2022 між Комунальним підприємством «Пирятинська лікарня» Пирятинської міської ради та ТОВ «Євроенерготрейд» укладено договір №17 про постачання електроенергії (далі - Договір), відповідно до п. 2.1. якого за цим Договором Постачальник постачає товар Споживачу по коду ДК 021:20-5 - Електрична енергія (Електрична енергія) для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Згідно з пунктом 2.2 договору передбачено загальний обсяг постачання електричної енергії в кількості 293835 кВт*год.

Загальна сума цього Договору визначається за результатами аукціону і становить 1 439 790,00 грн. з ПДВ в тому числі: 239 965,00 грн. (пункт 5.1. договору).

Відповідно до пункту 5.2 договору ціна за 1 к Вт/год електричної енергії на момент укладання договору становить 4,899994 грн з ПДВ.

У пункті 5.3 договору сторони погодили, що зміна ціни за одиницю може відбуватися відповідно до умов ст. 41 «Закону про (електричної енергії) публічні закупівлі» за умови, що зазначені зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:- зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Споживача;- збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. У разі коливання ціни товару на ринку постачальник письмово звертається до споживача щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідками відповідних органів , організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку, щодо розміру цін на товар (електричну енергію) на момент укладання Договору та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій. У разі виникнення необхідності у подальшій зміні ціни товару (відносно попередньої зміни ціни) наявність факту коливання цін товару (електричної енергії) на ринку підтверджується довідкою щодо розміру цін товару (електричної енергії) тільки на дату звернення до вказаних органів, установ, організацій. Покращення якості предмета закупівлі (електричноїенергії) за умови, що таке покращення не призведе до збільшення загальної ціни Договору. Продовження строку дії Договору та виконання зобов`язань щодо передачі електричної енергії у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат Споживача за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення загальної ціни Договору. Узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості електричної енергії). Зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок.

Відповідно до пункту 13.8 договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/ внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/ або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону.

Відповідно додатку №2 «Комерційна пропозиція» до договору, ціна електроенергії (4,899994 гри з ПДВ) включає вартість послуг з розподілу та передачі електричної енергії.

У подальшому, додатковою угодою №4 від 26.09.2022 визначено, що тариф електричної енергії за цим договором за 1 кВт*год із врахуванням вартості тарифів на передачу і розподіл становить лютий 2022 р.-31.07.2022 р. 4,088332833 за 1 кВт*год без ПДВ, 4,899994 грн за 1 кВт*год з ПДВ, з 01.08.2022 р. - 31.08.2022 р. 4,351 за 1 кВт*год без ПДВ, 5,2212 грн за 1 кВт*год з ПДВ, з 01.09.2022-31.12.2022 р. 4,64541 за 1 кВт*год без ПДВ, 5,574492 грн за 1 кВт*год з ПДВ. Загальний обсяг постачання електричної енергії: 274921,09 кВт*год із них фактичний обсяг спожитої електроенергії враховуючи серпень 2022 р. - 144218 кВт*год. Додаткова угода вступає в силу з 01.09.2022. Зазначену додаткову угоду укладено на підставі листа постачальника від 10.08.2022 №568/1-08/22 та експертного висновку Черкаської торгово-промислової палати від 10.08.2022 №О-265/02, в якому відображено середньозважену ціну електроенергії за 1 декаду серпня 2022 року (ціна 2949,10 грн/МВт*год) відносно 2 декади липня 2022 року (2655,20 грн/МВт*год без ПДВ).

Надалі, додатковою угодою №5 від 25.10.2022 встановлено, що тариф електричної енергії за цим договором за 1 кВт*год із врахуванням вартості тарифів на передачу і розподіл становить лютий 2022 р.-31.07.2022 р. 4,088332833 за 1 кВт*год без ПДВ, 4,899994 грн за 1 кВт*год з ПДВ, з 01.08.2022 р. - 31.08.2022 р. 4,351 за 1 кВт*год без ПДВ, 5,2212 грн за 1 кВт*год з ПДВ, з 01.09.2022-31.12.2022 р. 4,64541 за 1 кВт*год без ПДВ, 5,574492 грн за 1 кВт*год з ПДВ, 01.10.2022 31.12.2022 р. 4,96923 грн. за 1 кВт*год без ПДВ, 5,963076 грн за 1 кВт*год з ПДВ. Загальний обсяг постачання електричної енергії: 267653,16 кВт*год із них фактичний обсяг спожитої електроенергії враховуючи вересень 2022 р. - 163390 кВт*год. Дана додаткова угода №5 діє з 01.10.2022 та укладена на підставі листа постачальника від 12.09.2022 №628/09/22 та експертного висновку Черкаської торгово-промислової палати від 12.09.2022 №О-342, в якому відображено середньозважену ціну електроенергії за 1 декаду вересня 2022 року (ціна 3303,40 грн/МВт*год) відносно 1 декади серпня 2022 року (2949,10 грн/МВт*год без ПДВ).

Як слідує з акту планової виїзної ревізії КП «Пирятинська лікарня» Пирятинської міської ради №201604-28/19 від 21.06.2024, проведеної Управлінням Північно-східного офісу Держаудистлужби в Полтавській області, додаткова угода від 26.09.2022 № 4 укладена із порушенням пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 в частині не підтвердження коливання ціни товару на ринку у бік збільшення. Управлінням встановлено, що Експертний висновок № О-265/02 не підтверджує коливання ціни такого товару на ринку в період з дати введення в дію додаткової угоди від 16.08.20222 № 3 (01.08.2022) до дати введення в дію додаткової угоди від 26.09.2022 № 4 (01.09.2022), оскільки одна із цін Експертного висновку № О- 265/02 (за І декаду липня 2022 року), які підлягають порівнянню, не входить в період з дати введення в дію додаткової угоди від 16.08.2022 № 3 (01.08.2022) до дати введення в дію додаткової угоди від 26.09.2022 № 4 (01.09.2022), а передує йому. Також, із порушенням пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 в частині не підтвердження коливання ціни товару на ринку у бік збільшення укладена додаткова угода від 25.10.2022 № 5, оскільки Експертний висновок № О-324 не підтверджує коливання ціни такого товару на ринку в період з дати введення в дію додаткової угоди від 26.09.2022 № 4 (01.09.2022) до дати введення в дію додаткової угоди від 25.10.2022 № 5 (01.10.2022), так як одна із цін Експертного висновку № О-324 (за І декаду серпня 2022 року), які підлягають порівнянню, не входить в період з дати введення в дію додаткової угоди від 26.09.2022 № 4 (01.09.2022) до дати введення в дію з додаткової угоди від 25.10.2022 № 5 (01.10.2022), а передує йому. Неправомірне внесення змін до істотних умов Договору в частині збільшення ціни за одиницю товару на підставі додаткових угод № 4 від 26.09.2022 та № 5 від 25.10.2022 за відсутності документального підтвердження коливання ціни на ринку, призвело до завдання Підприємству збитків у вигляді зайво (надмірно) сплачених коштів на користь ТОВ «Євроенерготрейд», на загальну суму 72 341,80 грн.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку задовольнити позов з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частинами 3, 5 статті 53 ГПК України встановлюють, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

У положеннях частини 4 статті 53 ГПК України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

Частиною 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Відповідно до правової позиції Великої Платати Верховного Суду, викладеної у постанові від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21, використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - територіальної громади. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади.

Із матеріалів справи слідує, що прокурор звертався листом від 18.11.2024 №53/7698 вих-24 до Пирятинської міської ради Полтавської області щодо порушення вимог чинного законодавства та необхідність вжиття заходів із повернення надміру сплачених коштів, у тому числі шляхом звернення з позовом до суду.

У відповідь Пирятинська міська рада Лубенського району Полтавської області повідомила, що про можливе порушення Закону України «Про публічні закупівлі» внаслідок збільшення вартості товару на підставі додаткових угод стало відомо з листа прокурора, проте відповідні заходи не вживались та вживатися не будуть.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних Документ сформований в системі «Електронний суд» 03.02.2025 10 територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.

Згідно з частиною 1 статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти підприємства, установи та організації, , землю, природні ресурси, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Із пункті 1.2 Статуту КП «Пирятинська лікарня Пирятинської міської ради», затвердженого рішенням сорок восьмої сесії Пирятинської міської ради восьмого скликання 11 квітня 2023 року № 141, слідує, що Засновником Підприємства є Пирятинська міська рада. Майно підприємства є власністю Пирятинської міської територіальної громади, в особі Пирятинської міської ради Полтавської області.

Відповідно до п. 5.3 Статуту джерелами формування майна та коштів Підприємства, зокрема, є: 5.3.1 Комунальне майно, передане Підприємству відповідно до рішення про його створення; 5.3.2. Кошти місцевих бюджетів (бюджетні кошти отримані за угодами у відповідності до програм.

Відтак, оскільки Пирятинська міська рада Лубенського району Полтавської області є розпорядником бюджетних коштів, та закупівля електричної енергії здійснена КП «Пирятинська лікарня Пирятинської міської ради» за рахунок бюджетних коштів, суд дійшов висновку про доведеність прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді з визначенням Пирятинської міської ради Лубенського району Полтавської області один із позивачів.

Також, прокуратурою 18.11.2024 направлено до Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області та 16.12.2024 до Північно-Східного офісу Держаудитслужби листи з пропозицію самостійного вжиття заходів реагування на виявлені порушення, зокрема, шляхом звернення до суду з відповідною позовною заявою. У відповідь на листи зазначені установи повідомили про відсутність наміру звертатись до суду з даного питання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Частиною 1 статті 44 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до пунктів 8, 10 частини 1 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів, дотриманням законодавства про закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

З огляду на зазначене, Держаудитслужба є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель. При цьому Держаудитслужба може бути позивачем у справі. Питання належності/неналежності цього органу залежить від обставин кожної конкретної справи, які мають з`ясовуватися у суді з наведенням відповідного обґрунтування у судовому рішенні (аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19, від 30.05.2023 у справі № 922/2057/22).

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 викладено висновок, що закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них.

Таким чином, суд вважає дотриманою прокурором передбачену статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» процедуру для здійснення представництва інтересів держави в особі Пирятинської міської ради та Північно-східного офісу Держаудитслужби в даній справі.

Відповідно до частин першої, третьої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно із абзацом 1 частини першої статті 216 цього ж Кодексу недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у статті 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.

Статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

У частині 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (у редакції від 10.09.2022) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

Відповідно до частини 1 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із частиною 1 статті 652 ЦК України разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у разі зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, у порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинне перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

Верховним Судом у постанові від 16.02.2023 у справі № 903/383/22 зроблено висновок про те, що навіть за умов погодження сторонами договору можливості зміни ціни електричної енергії шляхом укладання додаткових угод факт укладання договору за результатами проведення процедури закупівлі встановлює обмеження, визначені Законом. Зокрема, ціна на електричну енергію може збільшуватись у разі, коли коливання ціни на ринку обґрунтоване та документально підтверджене, якщо це не робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим та не може перевищувати збільшення ціни за одиницю товару більш ніж на 10 %.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24, до перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень в якій зупинялося провадження у цій справі, вказано, що положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIIIу редакції Закону № 1530-ХІ не містять змін щодо максимально можливого збільшення розміру ціни за одиницю товару, погодженої сторонами договору закупівлі, визначеної попередньою редакцією цієї норми на рівні не більше 10 %. У будь-якому випадку загальний розмір збільшення ціни не може перевищувати 10 % ціни, встановленої в договорі закупівлі. Філологічне тлумачення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII свідчить, що зміна істотних умов договору про закупівлю після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі допускається лише у випадках, прямо передбачених цією нормою. Одним із цих випадків є збільшення ціни товару, але за умови, що таке збільшення не може перевищувати нормативно визначеного відсоткового значення суми, встановленої в договорі про закупівлю, яке у пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII унормовано на рівні не більше 10 %. До того ж визначене законодавцем відсоткове значення обмеження суми є граничним (пороговим) і відповідний ліміт зміни ціни слід враховувати при кожному внесенні змін до договору про закупівлю, а не застосовувати щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Іншими словами, це означає, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору (у разі коливання ціни товару на ринку) не може перевищувати нормативно закріпленого 10 % значення для зміни ціни, визначеної в договорі про закупівлю.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 21.11.2025 у справі № 920/19/24, щодо застосування пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № України "Про публічні закупівлі" визначають правила внесення змін до договору про закупівлю без проведення нової процедури закупівлі, зокрема, надаючи можливість внесення цих змін у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договоруне повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми Закону України "Про публічні закупівлі".

Інший підхід до розуміння положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", який передбачає щоразу з кожним внесення змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої. Укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі".

Окрім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі.

До того ж, за висновками Великої Палати Верховного Суду, застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників.

Як слідує з фактичних обставин у даній справі, укладення додаткових угод № 4 від 26.09.2022 та № 5 від 25.10.2022 до договору № 17 від 08.02.2022 призвело до збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 відсотків з одночасним зменшенням обсягів постачання електричної енергії, незважаючи на доводи відповідача щодо збільшення ціни внаслідок коливань ціни зазначеного товару на ринку в бік зростання згідно з експертними висновками Черкаської торгово-промислової палати.

При цьому, за додатковою угодою № 3 сторонами вже було погоджено збільшення ціни на 9,99 % з 01.08.2022, тобто в межах максимально допустимого збільшення від ціни, погодженої у договорі № 17 від 08.02.2022 за результатами процедури закупівлі.

За наведених обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для визнання недійсними додаткових угод № 4 від 26.09.2022 та № 5 від 25.10.2022 до договору № 17 від 08.02.2022, оскільки дані угоди суперечать пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Оскільки зазначені додаткові угоди є недійсними та не породжують правових наслідків, то підстава для оплати електричної енергії за встановленою у них ціною відпала, а тому грошові кошти, на підставі норм статей 216, 1212 ЦК України підлягають поверненню відповідачем.

Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до частини 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

За умовами договору № 17 від 08.02.2022 обсяг закупівлі електроенергії склав 239965 кВт.год. по ціні 4,899994 грн. за 1 кВт.год з ПДВ, та в подальшому додатковою угодою №3 від 16.08.2022 збільшено вартість товару до 5,2212 грн. за 1 кВт.год з ПДВ.

На підставі вказаної додаткової угоди № 3 Комунальним підприємством "Пирятинська лікарня" отримано 14070 кВт.год. електроенергії на суму 73 462,28 грн.

Так, додатковою угодою №4 від 26.09.2022 збільшено вартість товару до 5,574492 грн. за 1 кВт.год з ПДВ, на підставі якої Комунальним підприємством "Пирятинська лікарня" отримано 19172 кВт.год. електроенергії на суму 106 874,16 грн.

Додатковою угодою №5 від 25.10.2022 збільшено вартість товару до 5,963076 грн. за 1 кВт.год з ПДВ, за якою поставлено Комунальному підприємству "Пирятинська лікарня" 88382 кВт.год. електроенергії на суму 527 028,60 грн.

Відповідно до частини 1 статті 670 ЦК України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Отже, з відповідача підлягають стягненню надмірно сплачені кошти у розмірі 72 341,81 грн.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain).

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

На підставі статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до приписів статті 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 26.09.2022 до договору № 17 від 08.02.2022 на постачання електроенергії, укладеного між Комунальним підприємством "Пирятинська лікарня" Пирятинської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд".

3. Визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 25.10.2022 до договору № 17 від 08.02.2022 на постачання електроенергії, укладеного між Комунальним підприємством "Пирятинська лікарня" Пирятинської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд".

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд" (01601, м. Київ, вул. Мечникова, 3, оф. 808, ідентифікаційний номер 40111046) на користь Пирятинської міської ради (37000, Полтавська обл., Лубенький район, м. Пирятин, вул. Соборна, 42, ідентифікаційний номер 13955752) грошові кошти в сумі 72 341 (сімдесят дві тисячі триста сорок одну) грн. 81 коп.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євроенерготрейд" (01601, м. Київ, вул. Мечникова, 3, оф. 808, ідентифікаційний номер 40111046) на користь Полтавської обласної прокуратури (36000, м. Полтава, вул. 1100-річчя Полтави, 7, р/р UA0006160 ДКСУ м. Київ, ідентифікаційний номер 02910060) 4 542 (чотири тисячі п`ятсот сорок дві) грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

6. Стягнути з Комунального підприємства "Пирятинська лікарня" Пирятинської міської ради (37000, Полтавська обл., Лубенський район, м. Пирятин, вул. Медична, 2, ідентифікаційний номер 01999460) на користь Полтавської обласної прокуратури (36000, м. Полтава, вул. 1100-річчя Полтави, 7, р/р UA0006160 ДКСУ м. Київ, ідентифікаційний номер 02910060) 4 542 (чотири тисячі п`ятсот сорок дві) грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

7. Видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 09.02.2026

Суддя Д.В. Мандичев