ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

06.02.2026м. ДніпроСправа № 904/11028/15 (904/397/26)

за позовом ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

до відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Бест Формат Плюс", адреса 08149, Київська обл., с. Софіївська Борщагівка, вул. Кобилянської Ольги, 5 б / 165, ;

відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК", адреса 53042, вул. Шевченко 36, с.Надеждівка, Криворізький район, Дніпропетровської області, ();

відповідача 3: Ліквідатора ТОВ "МІК" Носенко Тетяни Сергівни, адреса Крутий узвіз 5 прим.2 , м. Київ 01024, ЄДРПОУ ;

третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача 2 - Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний Банк України", адреса 03150, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 127,

про визнання недійсними результатів електронного аукціону, застосування наслідків недійсності правочину

в межах справи № 904/11028/15

за заявою Фізичної особи-підприємця Петренко Валерія Миколайовича, с.Бережинка, Кіровоградська область

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "МіК", с.Надеждівка, Криворізький район, Дніпропетровської області, ()

про визнання банкрутом.

Суддя Первушин Ю.Ю.

без виклику учасників провадження

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області знаходиться справа №904/11028/15 про визнання банкрутом ТОВ "МІК" в процедурі ліквідації.

Через систему Електронний суд 01.02.2026 до господарського суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю "Бест Формат Плюс"; Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК", Ліквідатора ТОВ "МІК" Носенко Тетяни Сергівни. В якості третьої особи позивач зазначив Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний Банк України". Визначаючи предмет позову, ОСОБА_1 просить суд визнати недійсними результати електронного аукціону з продажу майна боржника ТОВ «МІК» у справі № 904/11028/15 проведеного 5.01.2026р. у системі Prozorro. Продажі, лот № BRD001-UA-047 / 694bdc44f441378eb8b3c686 (за протоколом/повідомленням BRD001-UA-047 від 05.01.2026); застосувати наслідки недійсності правочину (реституцію), а саме: зобов`язати ТОВ «Бест Формат Плюс» повернути відчужене майно до ліквідаційної маси. Визнати недійсним акт про придбання майна на аукціоні (договір або інший документ переходу прав), укладений за результатами зазначеного аукціону 20.01.2026р. між ТОВ «МІК» в особі ліквідатора Носенко Т.С. від імені боржника та ТОВ «Бест Формат Плюс» в особі директора ОСОБА_2 . Скасувати (за наявності) державну реєстрацію права власності/інших речових прав, вчинену на підставі недійсного договору (акту).

Крім наведеного, через систему Електронний суд ОСОБА_1 01.02.2026 подав до суду заяву про забезпечення позову (далі за текстом - Заява).

За змістом Заяви ОСОБА_1 на підставі ст. 136 141 Господарського процесуального кодексу України, просив суд :

1. Вжити заходи забезпечення позову у межах справи № 904/11028/15 за моїм позовом про визнання недійсними результатів аукціону та акту про придбання майна на аукціоні (протокол № BRD001-UA-047, акт від 20.01.2026) щодо майна за адресою: Львівська обл., м. Трускавець, вул. Стебницька, 73, у т.ч. земельної ділянки кадастровий № :07:004:0020.

2. Заборонити ТОВ «Бест Формат Плюс» (), а також будь-яким іншим особам, що діятимуть за його дорученням/в інтересах, відчужувати, передавати в заставу/іпотеку, встановлювати інші обтяження, передавати в довгострокову оренду (суборенду), вносити до статутного капіталу або іншим способом розпоряджатися зазначеним вище майном (у т.ч. його складовими), а також змінювати його фактичний стан шляхом демонтажу/розукомплектації/вивезення обладнання, інженерних мереж та інших складових.

3. Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та іншим суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо зазначеного майна, а саме: реєстрацію набуття/переходу/припинення права власності; реєстрацію обтяжень (іпотека, застава, інші обмеження); реєстрацію поділу/об`єднання/виділу часток, зміну складу/характеристик об`єкта, реєстрацію нових об`єктів/частин, зміну адресних/ідентифікаційних відомостей - у частині, що стосується предмета спору.

4. Заборонити державним кадастровим реєстраторам вносити зміни до відомостей ДЗК щодо земельної ділянки кадастровий № :07:004:0020, пов`язані з поділом/об`єднанням/зміною меж/ цільового призначення до вирішення спору по суті.

5. Розглянути заяву без повідомлення учасників справи (за наявними матеріалами), відповідно до ст. 140 ГПК України.

6. Надіслати ухвалу про забезпечення позову для виконання відповідним суб`єктам державної реєстрації (та/або зазначити порядок виконання ухвали).

7. З огляду на охоронний характер запитуваних заходів та їх тимчасовість, прошу суд не застосовувати зустрічне забезпечення, бо відсутні підстави.

До заяви додано докази оплати судового збору в сумі 1331,20 грн. за розгляд Заяви.

В обґрунтування необхідності забезпечення позову ОСОБА_1 (далі за текстом - Заявник) зазначив наступне.

ОСОБА_1 є кредитором у справі № 90411028/15 та на захист своїх конкурсних інтересів подав до господарського суд відповідний позов.

ОСОБА_1 вважає, що предмет спору безпосередньо стосується переходу права на спірний актив, а його фактичний та юридичний стан може бути швидко змінений набувачем або іншими особами, існує необхідність невідкладного вжиття заходів забезпечення позову для збереження можливості реального та ефективного виконання майбутнього судового рішення.

На думку Заявника невжиття заходів забезпечення позову створює реальну та безпосередню загрозу ускладнення або навіть фактичної неможливості виконання майбутнього рішення суду й ефективного поновлення порушених прав, оскільки набувач/інші заінтересовані особи, маючи повний обсяг диспозитивних повноважень щодо спірного активу, можуть у будь-який момент:

- відчужити майно третім особам (у т.ч. шляхом перепродажу, дарування, міни, внесення до статутного капіталу, передачі за договором відступлення/відступного), внаслідок чого повернення майна ускладниться через появу ланцюга набуття та посилання наступних набувачів на добросовісність і необізнаність про спірність активу;

- обтяжити майно (іпотека, застава, сервітут, інші обмеження, передача в довгострокову оренду/суборенду), що призведе до появи додаткових прав третіх осіб та окремих спорів і суттєво затягне або унеможливить реальне виконання рішення;

- ініціювати реєстраційні дії щодо зміни характеристик/складу об`єкта (поділ, об`єднання, виділ часток, зміна адреси/кадастрових відомостей, переоформлення прав на складові, реєстрація нових об`єктів/частин), що створить юридичну невизначеність і перешкоди для повернення активу у первісному стані;

- здійснити демонтаж, розукомплектацію, вивезення обладнання, інженерних систем та інших складових, відчужити рухоме майно окремо або змінити фактичний стан комплексу, чим буде втрачено предмет спору в його первісній цілісності й істотно ускладнено реституцію;

- знищити/приховати документи та сліди (технічну, інвентаризаційну, проєктну документацію, первинні документи щодо складу й стану активу), що ускладнить доказування та відновлення порушених прав;

- створити ризик неповоротності наслідків через подальший розподіл/перерахування коштів від продажу між кредиторами, після чого навіть у разі задоволення позову повернення сторін у попередній стан стане істотно складнішим і вимагатиме множинних додаткових процесів.

Заявник стверджує, що обмеження мають обмежений у часі характер, не позбавляють набувача володіння та користування майном у межах його збереження, і спрямовані винятково на недопущення дій, які можуть спричинити неповоротні наслідки та унеможливити виконання майбутнього рішення суду. Натомість у разі невжиття заходів забезпечення шкода для прав кредитора та для інтересів конкурсної маси може бути істотно більшою, оскільки виникне ризик подальшого перепродажу/обтяження активу, зміни його складу й стану та залучення прав третіх осіб, що потребуватиме множинних додаткових спорів і фактично зведе нанівець ефективність судового захисту. Забезпечення позову забезпечить належний баланс інтересів усіх учасників справи, оскільки спрямовані не на дострокове вирішення спору чи позбавлення набувача майна, а лише на тимчасове збереження статус-кво до розгляду справи по суті. Такі обмеження мають строго охоронний характер і мінімально втручаються у права набувача, водночас запобігаючи істотній та потенційно непоправній шкоді правам кредитора та інтересам конкурсної маси, яка виникне у разі перепродажу, обтяження чи разукомплектації спірного активу. За цих умов шкода від невжиття заходів є очевидно більшою, ніж можливі тимчасові незручності від їх застосування. Невжиття тимчасових заходів зробить судовий захист формальним, оскільки подальше відчуження/обтяження та зміна стану активу створять неповоротні наслідки і перетворять можливе майбутнє рішення на декларативне.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (ч. 1 ст. 140 ГПК України).

В період надходження Заяви ОСОБА_1 Господарський суд Дніпропетровської області працює з урахуванням графіку відключення електроенергії, що позбавляє можливості своєчасного опрацювання матеріалів. Таким чином, Господарським судом Дніпропетровської області заяви та клопотання розглядаються в розумні строки з урахуванням можливостей та об`єктивних обставин роботи суду.

Дослідивши матеріали позовної заяви, заяви про забезпечення позову та матеріали справи № 904/11028/15 про банкрутство ТОВ "МІК", в межах якої подано позов ОСОБА_1 , суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до приписів ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Порядок подання заяви про забезпечення позову встановлено приписами ст. 138 ГПК та передбачає можливість подання такої заяви одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими ГПК України.

Зміст та форма Заяви ОСОБА_1 відповідає вимогам ст. 139 ГПК України.

Інститут вжиття заходів забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Аналогічні висновки щодо застосування статей 136, 137 ГПК України викладені у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі № 910/20479/17, від 14.06.2018у справі №916/10/18, від 23.06.2018у справі №916/2026/17, від 16.08.2018у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19, від 13.04.2021 у справі №910/19506/20.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення.

Адекватність заходу щодо забезпечення позову, який застосовує господарський суд, визначається його відповідністю вимогам, для забезпечення яких він вживається. Заходи щодо забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів щодо забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, по захист яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків від заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Отже, аналізуючи викладене, можна дійти висновку, що метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову (постанова Верховного Суду від 24.02.2021 у справі №916/2364/20).

За таких обставин, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд, в першу чергу, повинен оцінити доводи заявника на підтвердження того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

При цьому варто враховувати, що підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом залежно від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

За змістом позовної заяви предметом позову, зокрема, є вимога про застосування наслідків недійсності правочину (реституцію), а саме: зобов`язати ТОВ «Бест Формат Плюс» повернути відчужене майно до ліквідаційної маси боржника - ТОВ "МІК", а саме - майно придбане ТОВ ""Бест Формат Плюс" за результатами електронного аукціону з продажу майна боржника ТОВ «МІК» у справі № 904/11028/15 проведеного 05.01.2026р. у системі Prozorro.Продажі, лот № BRD001-UA-047 / 694bdc44f441378eb8b3c686 (за протоколом/повідомленням BRD001-UA-047 від 05.01.2026).

З огляду на наведене, господарський суд виснує, що позовні вимоги направлені на повернення майна ТОВ "МІК", а вимога позивача про забезпечення позову обумовлена метою позову.

Про те, заходи забезпечення позову можуть бути застосовані судом лише відносно майна придбаного ТОВ "Бест Формат Плюс" за результатами електронного аукціону з продажу майна боржника ТОВ «МІК» у справі № 904/11028/15 проведеного 5.01.2026р. у системі Prozorro.Продажі, лот № BRD001-UA-047 / 694bdc44f441378eb8b3c686 (за протоколом/повідомленням BRD001-UA-047 від 05.01.2026) та можуть поширюватися на інше майно та права ТОВ "Бест Формат Плюс".

Заява про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які дії щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Забезпечення позову шляхом встановлення заборони проведення реєстраційних дій щодо об`єктів нерухомості у Державному реєстрі речових прав є належним та ефективним способом захисту майнових прав позивача у спорах про визнання права власності. Невжиття такого заходу забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, оскільки здійснення державної реєстрації права господарського відання за відповідачем на спірне майно може зумовити необхідність позивача захистити чи відновити своє право шляхом нових звернень до суду. А отже, цей захід по забезпеченню позову є адекватним та співмірним. Водночас заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Аналізуючи вимогу позивача про заборону державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та іншим суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо зазначеного майна, а саме: реєстрацію набуття, переходу, припинення права власності; реєстрацію обтяжень (іпотека, застава, інші обмеження); реєстрацію поділу, об`єднання, виділу часток, зміну складу/характеристик об`єкта, реєстрацію нових об`єктів/частин, зміну адресних/ідентифікаційних відомостей - у частині, що стосується предмета спору суд дійшов наступних висновків.

Захід забезпечення позову повинен відповідати критеріям розумності та співмірності. Заборона вчинення державному реєстратору будь-яких реєстраційних дії, на думку суду виходить за межі позовних вимог, оскільки не визначає чітких критеріїв судового рішення та не може бути застосовано судом. З огляду на наведене заходи забезпечення позову застосовані судом повинні визначити конкретні дії, які підпадають під заборону виходячи з обставин справи та предмету позову в межах.

Кодекс України з процедур банкрутства як спеціальний закон визначає особливі різновиди заходів на забезпечення вимог кредиторів боржника, які є учасниками провадження у справі, та надає право їх застосування як за клопотанням кредитора, так і за ініціативою суду. Разом з тим загальні принципи застосування забезпечувальних заходів (на будь-якій стадії розгляду справи, якщо їх незастосування може істотно ускладнити ефективний захист порушених прав кредитора як учасника провадження), дотримання доцільності, адекватності та співмірності застосованих заходів мають застосовуватися як загальні забезпечувальні норми відповідно до ст. 136 ГПК України. Відповідні висновки викладені Верховним судом в постанові СП КГС ВС від 13.02.2020 року у справі № 50/790-43/173 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/87838961), в постанові КГС ВС від 10.02.2021 у справі № 911/1159/14 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/95066849) та в постанові КГС ВС від 22.06.2022 у справі № 910/15043/21 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/104977813).

Забезпечення позову у даному випадку спрямоване на виконання можливого рішення суду про задоволення позову, крім того, заходи забезпечення позову є тимчасовими і в разі вирішення спору можуть бути скасовані.

Суд зазначає, що у разі, якщо до закінчення розгляду справи по суті відбудеться продаж, відчуження, зміна складу або знищення спірного майна, позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, відтак ця обставина істотно може ускладнити та унеможливити поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Тому суд вважає, що не вжиття заходів забезпечення позову може значно утруднити виконання рішення суду у майбутньому у разі задоволення позовних вимог.

Відтак, приймаючи до уваги, що обраний позивачем захід спрямований на ефективний захист та поновлення порушених прав у разі задоволення позову, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви та необхідність її часткового задоволення - в межах предмету позову. Забезпечення позову повинно бути направлено ляше на вчинення дій щодо спірного майна придбаного ТОВ "Бест Формат Плюс" за результатами електронного аукціону з продажу майна боржника ТОВ «МІК» у справі № 904/11028/15 проведеного 5.01.2026р. у системі Prozorro.Продажі, лот № BRD001-UA-047 / 694bdc44f441378eb8b3c686 (за протоколом/повідомленням BRD001-UA-047 від 05.01.2026) та можуть поширюватися на інше майно та права ТОВ "Бест Формат Плюс".

З огляду на наведене суд дійшов висновку про можливість задоволення заяви позивача про застосування заходів забезпечення позову частково.

Що до зустрічного забезпечення позову суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 в заяві зазначив, що з огляду на охоронний характер запитуваних заходів та їх тимчасовість, просить суд не застосовувати зустрічне забезпечення за відсутні підстав.

Питання застосування зустрічного забезпечення суд вирішує в ухвалі про забезпечення позову або ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення суд вирішує протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення (ч. 3 ст. 141 ГПК України). Отже, на відміну від забезпечення позову, яке застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача та виконання судового рішення і вживається судом виключно за заявою учасника справи, зустрічне забезпечення має на меті зберегти певний баланс сторін та мінімізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів, і може застосовуватися судом з власної ініціативи. Крім того, зустрічне забезпечення позову застосовується тільки у разі забезпечення позову (постанови КГС ВС від 28.07.2023 у справі № 911/2797/22 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/112484301), від 11.12.2023 у справі № 904/1934/23 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/115653932), від 16.09.2024 у справі № 927/997/23 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/121660612).

З огляду на наведене учасники провадження не позбавлені можливості звернутися до суду із відповідною заявою.

Керуючись статтями 136-137, 140, 144, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (вх. суду № 4708/26 від 02.02.2026) - задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ТОВ «Бест Формат Плюс» (), а також будь-яким іншим особам, що діятимуть за дорученням та в інтересах ТОВ «Бест Формат Плюс» () відчужувати, передавати в заставу/іпотеку, встановлювати інші обтяження, передавати в довгострокову оренду (суборенду), вносити до статутного капіталу або іншим способом розпоряджатися зазначеним вище майном (у т.ч. його складовими), а також змінювати його фактичний стан шляхом демонтажу, розукомплектації, вивезення обладнання, інженерних мереж та інших складових що до майна придбаного ТОВ ""Бест Формат Плюс" за результатами електронного аукціону з продажу майна боржника ТОВ «МІК» у справі № 904/11028/15 проведеного 05.01.2026р. у системі Prozorro. Продажі, лот № BRD001-UA-047 / 694bdc44f441378eb8b3c686 (за протоколом/повідомленням BRD001-UA-047 від 05.01.2026).

Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та іншим суб`єктам державної реєстрації вчиняти реєстраційні дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо майна придбаного ТОВ ""Бест Формат Плюс" за результатами електронного аукціону з продажу майна боржника ТОВ «МІК» у справі № 904/11028/15 проведеного 05.01.2026р. у системі Prozorro. Продажі, лот № BRD001-UA-047 / 694bdc44f441378eb8b3c686 (за протоколом/повідомленням BRD001-UA-047 від 05.01.2026), а саме: реєстрацію набуття, переходу, припинення права власності; реєстрацію обтяжень (іпотека, застава, інші обмеження); реєстрацію поділу/об`єднання/виділу часток, зміну складу/характеристик об`єкта, реєстрацію нових об`єктів/частин, зміну адресних/ідентифікаційних відомостей - у частині, що стосується предмета спору.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним кадастровим реєстраторам вносити зміни до відомостей Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки кадастровий № :07:004:0020 пов`язані з поділом, об`єднанням, зміною меж, цільового призначення до вирішення спору по суті.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили з дати її прийняття 06.02.2026 та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Строк для пред`явлення ухвали для примусового виконання - до 07.02.2029.

Стягувач: ОСОБА_1 , адреса місцезнаходження : АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ; дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "Бест Формат Плюс", адреса 08149, Київська обл., с. Софіївська Борщагівка, вул. Кобилянської Ольги, 5б/165, .

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України до Центрального апеляційного господарського суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Ю.Ю. Первушин