ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10 лютого 2026 р. м. Житомир Справа № 906/1647/25

Господарський суд Житомирської області у складі судді Макаревича В.А., за участю секретаря судового засідання Андрощук О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали заяви ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,

за участю:

від заявника: не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

15.12.2025 на електронну пошту Господарського суду Житомирської області, через систему "Електронний суд", надійшла заява від ОСОБА_1 від 21.08.2025 про неплатоспроможність з додатками.

Ухвалою суду від 18.12.2025 прийнято заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та призначено її до розгляду у підготовчому судовому засіданні. Прийнято клопотання фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни керуючим реструктуризацією у справі та призначено його до розгляду у підготовчому судовому засіданні. Прийнято заяву № б/н арбітражної керуючої Белінської Н.О. про участь у справі та призначено її до розгляду у підготовчому судовому засіданні. Призначено підготовче судове засідання на 06 січня 2026 р. о 10:00 год.

Також ухвалою суду від 18.12.2025 фізичну особу ОСОБА_1 було зобов`язано надати (надіслати) суду:

- докази припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців у відповідності до пункту 2 частини 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства, з доданням належних розрахунків заборгованості та зазначенням строків припинення погашення;

- копії довідок всіх кредиторів щодо заборгованості боржника перед відповідними кредиторами;

- належні та допустимі докази (засвідчені; підписані ЕЦП), які стали підставою для виникнення грошових зобов`язань та підтверджують розмір заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штраф, пеня) по кожному кредитору (у тому числі виписки за картковими рахунками; правочини; первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про господарську операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, видаткові накладні, довідки, листи, протоколи) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань; докази щомісячних витрат;

- письмову інформацію, підтверджену доказами щодо витрачання коштів, отриманих від кредиторів, та руху основних активів з часу виникнення зобов`язання перед кредиторами;

- докази, які підтверджують, неможливість протягом наступних 12 місяців виконати свої грошові зобов`язання перед кредиторами у строк, передбачений для їх виконання, чи здійснювати платежі за звичайними господарськими операціями, а саме: докази існування заборгованості перед кредиторами та припинення її погашення протягом тривалого строку (судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання.

Крім того, судом, з урахуванням обставин справи було визнано обов`язковою явку 06.01.2026 фізичної особи ОСОБА_1 відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України у підготовче судове засідання у приміщенні Господарського суду Житомирської області, м. Житомир, майдан Путятинський 3/65, зал судових засідань №733.

У судове засідання 06.01.2026 фізична особа ОСОБА_1 не з`явилась, вимог ухвали суду від 18.12.2026 не виконала.

Доказів наявності поважних обставин, що унеможливили явку заявника або його представника, суду не надано.

Також, суд не було повідомлено, які саме обставини (якщо вони мали місце) перешкодили ОСОБА_1 прийняти участь у судовому засіданні.

Клопотання про відкладення розгляду заяви до суду від заявника не надходило.

Дослідивши матеріали заяви, суд встановив наступне.

Відповідно вимог частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - Кодекс про банкрутство), провадження у справах про банкрутство регулюється самим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтею 46 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини 1 статті 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 120 ГПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини 3 статті 196 ГПК України, учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі №905/458/21.

В контексті викладеного, суд зазначає, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі Alimentaria Sanders S.A. v. Spain, заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року у справі №9901/278/21.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Як було зазначено вище ухвалою Господарського суду Житомирської області від 18.12.2025 постановлено ОСОБА_1 прийняти участь у підготовчому засіданні 06.01.2026. Явку визнано обов`язковою.

Згідно довідки Господарського суду Житомирської області про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді "Ухвала про прийняття до розгляду заяви про порушення справи про банкрутство" від 18.12.25 у справі №906/1647/25 (суддя Макаревич В.А.) було надіслано одержувачу Василенко А.М. в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 18.12.25 14:20.

При цьому Василенко А.М. в засідання суду 06.01.2026 не з`явилась. Про причини неявки суд не повідомила.

Ухвалою суду від 06.01.2026 відкладено розгляд заяви фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; відкладено розгляд клопотання фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни керуючим реструктуризацією у справі; відкладено розгляд заяви № б/н арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни про участь у справі; відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 10 лютого 2026 р. о 11:30 год.

Зазначеною ухвалою суду від 06.01.2026 було постановлено з метою надання пояснень про відомості, які можуть бути відомі особисто боржнику, зокрема, щодо джерел доходу його та членів її сім`ї, витрат отриманих кредитних коштів, з`ясування обставин щодо розбіжностей наданої заявником інформації про рух коштів на рахунках у Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд визнає явку у підготовче судове засідання обов`язковою фізичної особи ОСОБА_1 та викликає її у підготовче судове засідання, яке відбудеться об 11:30 год 10.02.2026.

Згідно довідки Господарського суду Житомирської області про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді "Ухвала по справі" від 06.01.26 у справі №906/1647/25 (суддя Макаревич В.А.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 07.01.26 12:08.

Слід зазначити, що викликана в судове засідання об 11:30 год 10.02.2026 ОСОБА_1 повторно не з`явилась, повноважного представника повторно не направила, про причини неявки повторно суд не повідомила, вимоги ухвали суду повторно не виконала. Особистих пояснень про відомості, які відомі особисто боржнику, зокрема, щодо джерел доходу його та членів її сім`ї, витрат, отриманих кредитних коштів, пояснення обставин щодо розбіжностей, наданої заявником інформації про рух коштів на рахунках у Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк", не надала.

Відтак судом встановлено, що заявник був належним чином повідомлений про дату, час та місце судових засідань, однак у судові засідання, призначені на 06.01.2026 та на 10.02.2026 не з`явилась, представника не направила, доказів та усних або письмових пояснень з витребуваних ухвалою суду питань, не надала.

При цьому, з`ясування зазначених обставин та доказів, які їх можуть підтверджувати, є необхідним для вирішення питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Згідно частини 1 статті 18 ГПК України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (пункт 5 частина 3 статті 2 ГПК України), а отже, заявник повинен виконувати покладений на нього обов`язок неухильно, дотримуватись вимог суду та чинного законодавства в частині обов`язкової явки в судове засідання.

Відповідно до приписів частин 7, 8 статті 123, статті 124, частини 8 статті 126 Кодексу про банкрутство, право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами (наприклад колекторними організаціями) виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Неявка заявника перешкоджає виконанню завдань підготовчого засідання, всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи, оскільки перешкоджає суду здійснити його ідентифікацію і дійсні наміри пройти судові процедури неплатоспроможності, повно і всебічно з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Вказані дії суду є неможливими без особистої участі у судовому засіданні, без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі про неплатоспроможність.

При цьому, встановлення особи боржника та роз`яснення йому наслідків введення процедури реструктуризації боргів є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі, допуск арбітражного керуючого до майна заявниці з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

З зазначеним погодився Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові у справі №926/1402-б/23 від 08.11.2023 та зазначив, що на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що повторна неявка заявника в засідання без повідомлення причин свідчить про його недобросовісне ставлення до вирішення справи про його неплатоспроможність та перешкоджає розгляду справи.

За приписами ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

В той же час, згідно із ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень процесуального закону, залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті заявленого спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

В постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/23344/17, від 15.01.2019 у справі №914/794/18, від 22.01.2019 у справі №922/2584/18, суд зазначив, що аналіз положень статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час і місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення про причини такої неявки позивача лише за наявності двох умов - якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що неподання відсутнім позивачем в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку з неявкою, викликаної судом ОСОБА_1 , у призначені судові засідання, неподанням заявником заяв/клопотань про відкладення судового засідання/оголошення перерви, ненадання пояснень про відомості, які можуть бути відомі особисто боржнику, зокрема, щодо джерел доходу його та членів її сім`ї, витрат отриманих кредитних коштів, з`ясування обставин щодо розбіжностей наданої заявником інформації про рух коштів на рахунках у Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк", суд позбавлений можливості ухвалити законне та обґрунтоване рішення при вирішенні питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника.

Підсумовуючи викладене, вказана бездіяльність заявника(боржника) перешкоджає подальшому розгляду справи, що свідчить про наявність підстав для залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на таке, суд дійшов висновку про залишення без розгляду клопотання фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни керуючим реструктуризацією у справі та заяви арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни про участь у справі.

Керуючись статтями 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Житомирської області,

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 від 15.12.2025 про неплатоспроможність залишити без розгляду.

2. Клопотання фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни керуючим реструктуризацією у справі залишити без розгляду.

3. Заяву арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни про участь у справі залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 11.02.2026 та підлягає оскарженню.

Порядок та строки апеляційного оскарження визначені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали: 11.02.2026

Суддя Макаревич В.А.