ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" лютого 2026 р.м. Одеса Справа № 916/4543/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Литвинової В.В., за участю секретаря судового засідання Самойлової С., розглянувши у відкритому засіданні справу

за позовом ОСОБА_1

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

- ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

- ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 )

- ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 майстерня Побутові послуги)

- ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 )

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грецька 45"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Юридичний департамент Одеської міської ради

про визнання недійсними рішень та скасування реєстраційних дій

за участю представників:

від позивача ОСОБА_6 , Сонько В.

від відповідача- Щербань Н., Щукін О.

третя особа позивача - ОСОБА_3 .

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грецька 45", якою позивач просить суд:

- Визнати недійсним рішення загальних зборів ОСББ Грецька 45 оформлені протоколом № 1/18 від 29.06.2018р. в частині пункту 7 Порядку денного про до обрання до діючого складу правління ОСББ Грецька 45 Щербань Наталію Василівну.

- Визнати недійсним рішення правління ОСББ, оформленого протоколом засідання правління ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ "ГРЕЦЬКА 45" № 6 від 17 липня 2018р.

- Скасувати реєстраційні дії, проведені державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Пахомова Т.М. 24.07.2018 року за номером 2059337, про зміну керівника або відомостей про керівника юридичної особи.

Ухвалою від 17.11.2025 відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 17.12.2025.

Відповідач та третя особа - Юридичний департамент Одеської міської ради отримали ухвалу в електронному кабінеті 18.11.2025 в електронному кабінеті, що підтверджується довідками.

Юридичний департамент Одеської міської ради пояснень щодо позову не подав.

Ухвалою від 17.12.2025 залучено третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 21.01.2026.

Зазначені треті особи у своїх заявах про залучення їх до участі у справі повідомили суд, що підтримують позовні вимоги.

26.12.2025 від відповідача надійшов відзив, яким він просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись зокрема на те, що позивач не довів порушення його прав, а також зазначає, що позов подано з пропуском строку позовної давності.

Суд прийняв відзив до розгляду в засіданні 21.01.2026

Також суд в засіданні 21.01.2026 задовольнив клопотання відповідача про поновлення строку для подання доказів, а також прийняв відповідь на відзив, пояснення відповідача та заперечення.

Крім того, ухвалою від 21.01.2026 суд відмовив в задоволенні клопотання відповідача про повернення до підготовчого провадження та про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_7 .. Цією ж ухвалою суд повідомив про перерву в судовому засіданні до 04.02.2026.

04.02.2026 в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників, які прибули в судове засідання, суд

встановив:

Згідно з ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

Згідно з ст. 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

22.07.2016 проведено державну реєстрацію юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грецька 45».

Статтею 1 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку визначено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

В одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об`єднання. Власники квартир та нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках, об`єднаних спільною прибудинковою територією, елементами благоустрою, обладнанням, інженерною інфраструктурою, можуть створити одне об`єднання.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Господарче забезпечення діяльності об`єднання може здійснюватися власними силами об`єднання (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання.

Об`єднання є юридичною особою, що створюється відповідно до закону.

Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

Об`єднання відповідає за своїми зобов`язаннями коштами і майном об`єднання, від свого імені набуває майнові і немайнові права та обов`язки, виступає позивачем та відповідачем у суді. Об`єднання не несе відповідальності за зобов`язаннями співвласників.

Майно об`єднання утворюється з:

майна, переданого йому співвласниками у власність;

одержаних доходів;

іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законом.

Майно, придбане об`єднанням за рахунок внесків та платежів співвласників, є їхньою спільною власністю.

Статтею 7 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» статут об`єднання складається відповідно до типового статуту, який затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства. У статуті має бути визначено таке:

назва і місцезнаходження об`єднання;

мета створення, завдання та предмет діяльності об`єднання;

статутні органи об`єднання, їхні повноваження та порядок формування;

порядок скликання та проведення загальних зборів;

періодичність проведення зборів;

порядок голосування на зборах та прийняття рішень на них;

перелік питань, для вирішення яких потрібна кваліфікована більшість голосів;

джерела фінансування, порядок використання майна та коштів об`єднання;

порядок прийняття кошторису, створення та використання фондів об`єднання, включаючи резервні, а також порядок оплати спільних витрат;

перелік питань, які можуть вирішуватися зборами представників;

права і обов`язки співвласників;

відповідальність за порушення статуту та рішень статутних органів;

порядок внесення змін до статуту;

підстави та порядок ліквідації, реорганізації (злиття, поділу) об`єднання і вирішення майнових питань, пов`язаних з цим.

Статут може містити також інші положення, що є істотними для діяльності об`єднання та не суперечать вимогам законодавства. Включення до статуту відомостей про склад співвласників не є обов`язковим.

Типовий статут об`єднання співвласників багатоквартирного будинку затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 27.08.2003 № 141, зареєстровано в Мін`юсті України 12.12.2003 за № 1155/8476.

Згідно з ст. 96-1 ЦК України права учасників юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику (засновнику, акціонеру, пайовику) юридичної особи відповідно до закону та установчих документів товариства.

Корпоративні права набуваються особою з моменту набуття права власності на частку (акцію, пай або інший об`єкт цивільних прав, що засвідчує участь особи в юридичній особі) у статутному капіталі юридичної особи.

Учасники (засновники, акціонери, пайовики) юридичної особи мають право у порядку, встановленому установчим документом та законом:

1) брати участь в управлінні юридичною особою у порядку, визначеному установчим документом, крім випадків, встановлених законом;

2) брати участь у розподілі прибутку юридичної особи і одержувати його частину (дивіденди), якщо така юридична особа має на меті одержання прибутку;

3) у випадках, передбачених законом та установчим документом, вийти з юридичної особи;

4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, паїв та інших об`єктів цивільних прав, що засвідчують участь у юридичній особі, у порядку, встановленому законом;

5) одержувати інформацію про діяльність юридичної особи у порядку, встановленому установчим документом;

6) одержати частину майна юридичної особи у разі її ліквідації в порядку та у випадках, передбачених законом, установчим документом (право на ліквідаційну квоту).

Учасники юридичних осіб можуть також мати інші права, встановлені статутом та законом.

Під час розгляду справи судом встановлено, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грецька 45" здійснює свою діяльність на підставі статуту, затвердженого установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку від 20.06.2016р. (надалі - Статут ОСББ) та зареєстрованого в ЄДР 20.06.2016 року.

ОСОБА_1 (позивач) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , та є співввласником квартири та нежитлового приміщення площею 23,5 кв.м., розміщених за вказаною адресою, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 02.12.1997р. та інформацією з Державного реєстру речових прав від 21.07.2022, щодо реєстраційних номерів об`єктів нерухомого майна -101, 1.

Матеріалами справи підтверджується, що 14.06.2018 року відбулися загальні збори співвласників будинку ОСББ «Грецька 45» з наступним порядком денним:

1. Про обрання Голови загальних зборів та Секретаря загальних зборів та надання даним особам повноважень щодо підрахунку голосів, складання та підписання протоколу загальних зборів.

2. Про затвердження річного звіту про фінансово-господарську діяльність ОСББ.

3. Про залучення аудитора для здійснення контролю за фінансово-господарською діяльністю ОСББ та проведення ним незалежної аудиторської перевірки діяльності ОСББ за 2018 р.

4. Про створення Резервного фонду ОСББ.

5. Про затвердження кошторису видатків та доходів ОСББ на 2018 календарний рік.

6. Про заходи щодо незадовільного стану фасаду багатоквартирного будинку.

7. Про до обрання члена правління до діючого складу правління ОСББ.

8. Про погодження укладання ОСББ договорів про надання послуг на користь ОСББ.

9. Про впровадження цілодобової заборони щодо постановки на стоянку на території двору багатоквартирного будинку транспортних засобів що не є приналежним співвласникам багатоквартирного будинку та членам їх сімей першого ступеня споріднення (подружжя, батьки, діти).

Судом встановлено, що після проведення загальних зборів правлінням ОСББ було проведено за порядком денним письмове опитування співвласників багатоквартирного будинку, які не приймали участі у загальних зборах 14.06.2018р.

Результати голосування на загальних зборах та результати письмового опитування було оформлено протоколом загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку № 1/18 від 29.06.2018р. (далі - протокол № 1/18 а.с.47).

Згідно пункту 7 порядку денного згідно протоколу № 1/18 від 29.06.2018р. було вирішено: Дообрати до складу Правління ОСББ члена ОСББ ОСОБА_7 (а.с.58).

Враховуючи вищезазначене рішення, оформлене протоколом № 1/18 від 29.06.2018р., рішенням правління ОСББ «Грецька 45», оформленого протоколом засідання правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грецька 45» № 6 від 17 липня 2018 року (надалі - рішення правління № 6 від 17 липня 2018 року а.с.59,60), - ОСОБА_7 одноголосно було обрано головою правління ОСББ.

Позивач зазначає, що 31.07.2018р. Державним реєстратором юридичного департаменту Одеської міської ради до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань було внесено запис за № 2059337 щодо зміни керівника ОСББ «Грецька 45», а саме, керівником вказано ОСОБА_7 .

Позивач стверджує, що з протоколом № 1/18 від 29.06.2018р. (у повному обсязі) рішенням правління № 6 від 17 липня 2018 року ознайомився лише у 2024р. в рамках кримінального провадження №0000600 від 15 вересня 2023 року за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 ч.1 КК України.

Позивач вважає рішення загальних зборів ОСББ «Грецька 45», оформлене протоколом № 1/18 від 29.06.2018р. в частині п.7 «Про дообрання члена правління до діючого складу правління ОСББ» та прийняте на його підставі рішення правління № 6 від 17 липня 2018 року про обрання головою правління ОСББ Щербань Наталію Василівну, такими, що є незаконними та не відповідають вимогам Закону та статуту ОСББ, і підлягають визнанню недійсними.

Заслухавши пояснення представників, які прибули в судове засідання, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких грунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, - суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступник підстав.

Згідно з ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (в редакції станом на час прийняття спірних рішень) органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься:

затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього;

обрання членів правління об`єднання;

питання про використання спільного майна;

затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту;

попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина;

визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників;

прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд;

визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління;

визначення обмежень на користування спільним майном;

обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації;

прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

За рішенням загальних зборів можуть бути обрані представники від об`єднання, яким зборами надаються відповідні повноваження щодо оперативного вирішення нагальних питань шляхом скликання зборів представників. Статутом визначаються порядок скликання та голосування, перелік питань, які можуть вирішуватися зборами представників.

Збори представників не можуть вирішувати питання, які стосуються майнових прав співвласників, погіршують умови використання майна або умови проживання.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом.

Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам.

Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

До компетенції правління відноситься:

підготовка кошторису, балансу об`єднання та річного звіту;

здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно з законодавством;

розпорядження коштами об`єднання відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису;

укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням;

ведення діловодства, бухгалтерського обліку та звітності про діяльність об`єднання;

скликання та організація проведення загальних зборів співвласників або зборів представників;

призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

У ст. 6 цього Закону зазначено, що повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

В п. 10 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (в редакції станом на час прийняття спірних рішень) повідомлення про рішення, прийняте зборами співвласників, не пізніше 10 днів після його прийняття надається в письмовій формі кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також розміщується у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду

Аналогічні положення містить і статут ОСББ «Грецька 45» (а.с.17-28).

Пунктом 7 Статуту передбачено, що кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або житлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Пунктом 8 Статуту передбачено, що рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок правління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів.

З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату його голосування («за» чи «проти»).

Загальні збори можуть встановити інший порядок голосування на зборах та прийняття рішень на них.

Крім того, в п. 16 Статуту ОСББ «Грецька 45» зазначено, що правління зі свого складу обирає голову правління та його заступника.

Згідно з п. 15 Статуту засідання правління проводяться не менше ніж один раз на три місяці, якщо інше не визначено рішенням загальних зборів. Кожен член правління має один голос та не має права передоручати своє право брати участь в засіданнях та голосувати. Рішення правління приймаються більшістю голосів від загальної кількості членів правління. Засідання скликається головою або не менше як третиною членів правління. Рішення викладається в протоколі із зазначенням кожним членом правління результату свого голосування (за або проти), засвідченого власноручним підписом.

Позивач посилається на те, що організатором загальних зборів, які відбулись 14.06.2018 року, було правління ОСББ «Грецька 45», яке, в порушення ст..10 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирних будинках» та Статуту ОСББ «Грецька 45», не сповістило в установлений Законом та Статутом порядок повідомлення співвласникам будинку про дату, час, місце та порядок денний проведення загальних зборів, через що більшість співвласників будинку, а саме, 98 співвласників зі 110 вказаних в опитуванні та протоколі, не прийняли участі в загальних зборах, чим порушено право співвласників, передбачене ст.. 6 ЗУ «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирних будинках» та Статутом ОСББ «Грецька 45», приймати участь в прийнятті рішень щодо управління ОСББ.

Матеріалами справи підтверджується, що Протокол № 1/18 загальних зборів ОСББ «Грецька 45» був складений та підписаний 29 червня 2018 року.

Щодо позивача, то зазначено, що він не голосував (а.с.52).

Спірний протокол в частині рішення з п.7 Порядку денного (щодо дообрання ОСОБА_7 до діючого складу правління) містить наступну інформацію :

Загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку 110 осіб.

Загальна кількість членів ОСББ «Грецька 45»- 110 осіб.

Загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку 6477,4 кв.м.

У загальних зборах співвласників багатоквартирного будинку взяли участь особисто та або через представників співвласники багатоквартирного будинку в кількості 27 осіб, яким належали квартири та або нежитлові приміщення площею 1316 м.кв.

У письмовому опитуванні взяли участь особисто та або через представників співвласники багатоквартирного будинку в кількості 71 особа яким належить квартири або нежитлові приміщення загальною площею 3393м.кв.

З Додатку № 6 до протоколу № 1/18 «листки письмового опитування з питання сьомого порядку денного» (далі - додаток), вбачається, що на загальних зборах та за результатами опитування проголосували :

«ЗА» - 59 співвласників, площа в будинку яких складає 2892 кв.м (при 6477,4 м.кв. загальної площі будинку)

«ПРОТИ» - 6 співвласників площа в будинку яких складає 142 м.кв;

«УТРИМАВСЯ» - 5 співвласників площа в будинку яких складає 311 м.кв

З огляду на викладене, суд погоджується з твердженням позивача, що за прийняття рішення проголосувало лише 44,65 відсотка голосів співвласників будинку (2892*100/6477,4), з 50+1 необхідних, як то передбачено ст.10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та Статутом ОСББ «Грецька 45».

Крім того, позивач посилається на те, що окрім наведених вище порушень, які безумовно вказують на недійсність рішення в частині пункту 7 порядку денного, є й інші порушення, які також мають окрему підставу та додатково вказують на недотримання під час оформлення результатів голосування вимог статуту та закону, що призвело до фальшування результатів голосування, а саме : у вступній частині протоколу № 1/18 вказано, що на зборах були присутні 27 співвласників, однак вже в додатку до протоколу «Питання 7 порядку денного «Про дообрання члена правління до діючого складу правління ОСББ». (голосування на загальних зборах щодо порядку денного), з невідомих причин зазначено, що у голосуванні з даного питання прийняло участь лише 12 співвласників, які проголосували «ЗА». Як саме проголосували інші 15 співвласників з пункту 7 Порядку денного, ні з протоколу ні з додатків до нього невідомо. Так само є незрозумілим те, що 6 співвласників площею 142 м.кв. проголосували проти, а 5 - (площею 311 м.кв.) утрималися.

Відповідно до ч. 8 ст. 10 Закону України „Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими. Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень. Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

Судом встановлено, що в даному додатку не вказано площі співвласників, які поставили підписи за голосування «ЗА», та інформація щодо документу, який підтверджує право власності на квартиру/нежитлове приміщення (а.с.48), також не зазначено інформацію про документ, що підтверджує право власності на квартиру/нежитлове приміщення і в інших листках опитування (а.с.51, 52, 56, 57, 58).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в цій частині результати голосування безпідставно завищено на 13,45 м.кв або 0,21 % від загальної площі приміщень (13,45*100/6477,4).

Крім того, співвласники, які були присутні на зборах та проголосували «ЗА» також прийняли участь і в письмовому опитуванні, де вони також проголосували «ЗА», а саме :

ОСОБА_8 , кв. АДРЕСА_6 );

ОСОБА_9 , кв. АДРЕСА_7 (74,6 м.кв.);

ОСОБА_10 , кв. АДРЕСА_8 (13,45 м.кв.);

ОСОБА_11 , кв. АДРЕСА_8 (13,45 м.кв.);

ОСОБА_12 кв.20 (40,73 м.кв.);

ОСОБА_5 кв.25 (54,2 м.кв.);

ОСОБА_5 кв.26 (61,3 м.кв.);

ОСОБА_13 кв.35 (60,25 м.кв.);

ОСОБА_14 кв.35 (60,25 м.кв.)

ОСОБА_15 кв.36 (52,25 м.кв.)

Відтак, було завищено результати письмового опитування на 10 голосів «ЗА», що відповідає 448,83 м.кв площі багатоквартирного будинку та становить 6,96 % від загальної площі будинку.

Таким чином, результати голосування було безпідставно завищено на 461.75 м.кв

(13,45 +448,83) або на 7,10 відсотків від загальної кількості співвласників багатоквартирного будинку, як це вказано у оскаржуваному протоколі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку що за питання 7 порядку денного віддали голоси «ЗА» 37,3% співвласників від загальної площі, тобто, 2416,4 м.кв., а не 2892 м.кв. - як про це вказано в оскаржуваному рішенні.

Позивач стверджує, що в листах опитування не було включено до голосування шляхом опитування наступних співласників:

ТОВ «Стоміт» заг.площа 748,8 кв.м. (реєстраційний номер майна 8597636);

ПАТ «Ерстебанк» заг.площа 190,4 кв.м (реєстраційний номер майна 218352);

АТ «Альфабанк» заг.площа 499 кв.м. (реєстраційний номер майна 101);

ОСОБА_16 заг.площа 498 кв.м. (реєстраційний номер майна 21632099);

ОСОБА_17 заг.площа 142,1кв.м. (реєстраційний номер майна 8281513);

ОСОБА_4 заг.площа 16,7 кв.м. (реєстраційний номер майна 34832478);

АКБ «Інвестбанк» заг.площа 375,9 кв.м. (реєстраційний номер майна 34832478)

- загальна кількість зазначених співвласників становить 2470,9 м.кв., на підтвердження чого позивач надав інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 305454673 від 21.07.2022року.

Суд зауважує, що згідно з 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається.

З огляду на викладене, суд критично ставиться до посилань позивача на те, що значну кількість співвласників взагалі не було включено до голосування. На підтвердження зазначеного позивач надає витяг з Державного реєстру речових прав щодо співвласників квартир та нежитлових приміщень за адресою АДРЕСА_3 , станом на 21.07.2022, в той час як спірні рішення приймались в 2018 році. Тобто в 2018 році, на час прийняття спірних рішень, міг бути інший склад співвласників ОСББ «Грецька 45».

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки не доведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Чинне законодавство визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Крім того, суди мають виходити із того, що обраний позивачем спосіб захист цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та має бути спрямований на захист порушеного права.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера, члена) товариства. Також слід з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори. Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів. Разом з тим, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень. Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації. При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення. Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03.03.2020 у справі №922/756/19, від 05.07.2022 у справі №911/2269/20, від 01.09.2023 у справі №909/1154/21.

Також, згідно з позиціями Верховного Суду у спорах про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичних осіб, які виникають з огляду на відсутність передбаченого законом кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішень, прийняття загальними зборами рішень за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення - є безумовною підставою для визнання недійсними таких рішень (постанови Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №927/524/17, від 18.04.2018 у справі №917/1375/16, від 02.05.2018 у справі №918/373/17).

Суд враховує, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило, не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників, - в ОСББ є певна і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.

Суд звертає увагу відповідача, що ним не надано належних та відповідних доказів на підтвердження відсутності порушення порядку повідомлення позивача про час, дату та порядок денний загальних зборів ОСББ. Неповідомлення співвласника про скликання загальних зборів не є безумовною підставою для визнання недійсними рішень таких зборів, проте, з урахуванням конкретних обставин справи може бути достатньою підставою для визнання їх недійсними.

Суд констатує, що встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів, однак, безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є, зокрема, недостатня кількість голосів співвласників, необхідна для прийняття того чи іншого рішення.

Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не визначає кворуму установчих зборів найменшої кількості співвласників зборів, необхідної для визнання таких збрів правомочними приймати рішення з питань порядку денного, а встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів (стаття 6 Закону).

В силу дії статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

З огляду на викладене, враховуючи, що за рішення, оформлене протоколом № 1/18, не проголосувало більше половини всіх співвласників ОСББ, то позовні вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ Грецька 45, оформленого протоколом № 1/18 від 29.06.2018р. в частині пункту 7 Порядку денного про до обрання до діючого складу правління ОСББ Грецька 45 ОСОБА_7 , є обгрунтованими і підлягають задоволенню.

Також підлягають задоволенню позовні вимоги про визнання недійсним рішення правління ОСББ, оформленого протоколом засідання правління ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ "ГРЕЦЬКА 45" № 6 від 17 липня 2018р, оскільки це рішення було прийнято на підставі рішення загальних зборів ОСББ Грецька 45, оформленого протоколом № 1/18 від 29.06.2018р. яким було дообрано до діючого складу правління ОСББ Грецька 45 ОСОБА_7 .

Крім того, суд задовольняє похідну вимогу про скасування реєстраційної дії, проведеної державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Пахомова Т.М. за номером 2059337, про зміну керівника або відомостей про керівника юридичної особи але не від 24.07.2018 року (як зазначив позивач в прохальній частині позову), а від 31.07.2018, оскільки відповідно до наданого позивачем до матеріалів справи витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо відповідача вбачається, що спірна реєстраційна дія була здійснена саме 31.07.2018.

Суд не погоджується з посиланням відповідача у відзиві на те, що позивачем не обгрунтовано, в чому саме полягає порушення його прав оспорюваним протоколом загальних зборів, оскільки згідно приписів статті 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник має право брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання, обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання, знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки, одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання, вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства.

Під час розгляду справи судом встановлено допущене щодо позивача порушення порядку повідомлення про проведення загальних зборів ОСББ. Необізнаність учасника товариства про конкретні дату, час, місце проведення та порядок денний загальних зборів може перешкодити співвласнику будинку реалізувати його право на участь в управлінні багатоквартирним будинком шляхом участі у відповідних зборах, голосування з питань порядку денного, підписання протоколу зборів тощо. Неповідомлений співвласник будинку позбавляється можливості володіти об`єктивною інформацією, що стосується управління будинком. Вплив співвласника будинку на прийняття зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Відповідач посилається на те, що позивач подав позов з пропуском строку позовної давності. Відповідач посилається на те, що в протоколі № 1/18 є підпис позивача.

Однак, як вже зазначено вище судом, в протоколі № 1/18 зазначено, що позивач не голосував, тобто неможливо встановити, чи був він особисто присутній на загальних зборах, рішення яких він оскаржує.

Відповідно до приписів ЦК України - позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Але відповідно до 258 ЦК України позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства.

При цьому відповідно до частини першої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Разом з тим, згідно із частинами третьою, четвертою статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові.

Перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц, провадження № 14-96цс18.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач сам, а також спільно з іншими співвласниками неодноразово звертався до голови ОСББ Щербань Н.В. з проханням надання оскаржуваних рішень та матеріалів, які стали підставою для їх прийняття (а.с.62-70), а саме : 19.12.2018 на адресу ОСББ було направлено колективну заяву за підписом ОСОБА_1 та інших 8-ми співвласників про надання протоколів, листків опитування, звітів за використання коштів, бухгалтерських документів за 2017-2018 роки; 17.02.2020р. на адресу ОСББ позивачем було направлено запити №1/2 та № 3 про надання протоколів загальних зборів від 14.06.2018. 11.07.2023р. адвокатом Кокаревим А.П. навлено на адресу ОСББ`Грецька 45» адвокатський запит щодо надання для ознайомлення співвласнику ОСОБА_1 з протоколами загальних зборів з часу створення ОСББ`Грецька 45». Голова правління відповіддю на звернення від 11.08.2023р. №1 1/08/23 запевнила, що загальні збори співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 . М. Одеса проведені у визначеному законодавством порядку (а.с.69, 70).

Суд вважає доведеним, що позивач ознайомився з оскаржуваними рішеннями лише в 2024 році в рамках кримінального провадження №0000600 від 15.09.2023, де він приймає участь в якості заявника (потерпілої особи). Як свідчить витяг з ЄРДР кримінальне провадження №0000600 було порушене 15.09.2023 за ознаками ч.І ст.358 КК України за заявою ОСОБА_1 щодо підробки його підпису в протоколі загальних зборів ОСББ. Позивача в даному кримінальному провадженні було визнано потерпілою особою.

Після того, як слідчий суддя Приморського районного суду ухвалою від 19.07.2024р. по справі 522/9531/24 задовольнив клопотання дізнавача СД ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області про надання доступу до документів ОСББ «Грецька 45», - позивач отримав змогу ознайомитися з оскаржуваними рішеннями, та додатками до них.

Отже, відповідач не надав доказів того, що він на виконання п. 10 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (в редакції станом на час прийняття спірних рішень) рішення, прийняте зборами співвласників 14.06.2018, не пізніше 10 днів після його прийняття надав в письмовій формі кожному співвласнику (зокрема позивачу) під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також доказів того, що він розмістив у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду. Не надавав відповідач документів позивачу і на його звернення, як зазначено вище.

З огляду на викладене, оскільки позивач ознайомився з оскаржуваними рішеннями 19.07.2024, то саме з цього часу починається річний строк для звернення з позовом.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 02.07.2025 у справі № 903/602/24 зазначила:

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні було введено воєнний стан в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, цей стан триває до теперішнього часу.

93. Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану (далі - Закон № 2120-ІХ) розділ Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19, згідно з яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Закон № 2102-IX набрав чинності 17 березня 2022 року.

94. Надалі Законом України від 08 листопада 2023 року № 3450-ІХ Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини (далі - Закон № 3450-ІХ) пункт 19 розділу Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України викладено в новій редакції, відповідно до якої у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Закон № 3450-ІХ набрав чинності 30 січня 2024 року.

95. Таким чином, в умовах дії воєнного стану строк звернення до суду (позовна давність) було продовжено від початку воєнного стану до 29 січня 2024 року, а після 30 січня 2024 року перебіг такого строку зупинився і такий стан триває дотепер.

96. Підсумовуючи, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що в разі якщо позовна давність не спливла станом на 02 квітня 2020 року, то цей строк звернення до суду спочатку було продовжено (до 30 червня 2023 року - на строк дії карантину, а надалі до 29 січня 2024 року - на строк дії воєнного стану), а з 30 січня 2024 року перебіг строку звернення до суду зупинився на строк дії воєнного стану.

Але з 04.09.2025 року з Цивільного кодексу України виключено п. 19 розділу Прикінцеві та перехідні положення.

Отже, з 19.07.2024 по 03.09.2025 строк позовної давності був зупинений, з 04.09.2025 строк позовної давності почав рахуватися знову.

Статтею 257 ЦК України встановлена загальна позовна давність тривалістю у три роки.

Поряд з цим зазначеним Кодексом встановлено спеціальну позовну давність тривалістю в один рік для окремих видів вимог, зокрема, для вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства (пункт 8 частини другої статті 258 ЦК України).

Скорочена позовна давність строком в один рік щодо вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства, встановлена пунктом 8 частини другої статті 258 ЦК України, застосовується безпосередньо до оскарження рішень товариства з обмеженою відповідальністю та товариства з додатковою відповідальністю і не застосовується до вимог про визнання недійсним рішення інших юридичних осіб, у тому числі рішень зборів об`єднання власників багатоквартирного будинку.

Зважаючи на суть спірних правовідносин, вимоги Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», яким встановлена спеціальна позовна давність щодо вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства, не можуть застосовуватися за аналогією закону до вимог про оскарження рішень зборів об`єднання власників багатоквартирного будинку відповідно до статті 8 ЦК України. У такому разі, оскільки інше не передбачено законом, застосовується визначена у статті 257 ЦК України загальна позовна давність тривалістю у три роки.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №910/9672/20 та від 20.07.2022 у справі №908/1445/21.

Відтак, спеціальні строки позовної давності тривалістю в один рік не застосовуються до вимоги про визнання недійсними та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку.

З огляду на викладене, позивач не пропустив строк позовної давності, оскільки подав позов 12.11.2025.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є доведеними, обгрунтованими і підлягають задоволенню.

За статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку задовольнити позовні вимоги.

Згідно з ст. 129 ГПК України судові витрати в розмірі сплаченого судового збору покладаються на відповідача.

На підставі вищевикладених норм права, керуючись ст.ст. 129, 232-240, 243, Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів ОСББ Грецька 45, оформлене протоколом № 1/18 від 29.06.2018р. в частині пункту 7 Порядку денного про до обрання до діючого складу правління ОСББ Грецька 45 Щербань Наталію Василівну.

3. Визнати недійсним рішення правління ОСББ, оформленого протоколом засідання правління ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ "ГРЕЦЬКА 45" № 6 від 17 липня 2018р.

4. Скасувати реєстраційну дію, яка проведена державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Пахомова Т.М. 31.07.2018 року за номером 2059337, про зміну керівника або відомостей про керівника юридичної особи -Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грецька 45" (код 40679543, м. Одеса, вул. Грецька 45).

5. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грецька 45" (код 40679543, м. Одеса, вул. Грецька 45) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_9 ) 9084грн судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Південно-західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 12 лютого 2026 р.

Суддя В.В. Литвинова