РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

06.02.2026Справа № 910/11645/25
За позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Громадської організації «Громадянська влада»

про стягнення 152 299,08 грн,

Суддя Смирнова Ю.М.

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі позивач, КП «Київтеплоенерго») звернулося до Господарського суду міста Києва (далі - суд) з позовом до Громадської організації «Громадянська влада» (далі - відповідач, ГО «Громадянська влада») про стягнення 152 299,08 грн, з яких: 93 210,61 грн заборгованості зі сплати орендної плати, 23 994,76 грн заборгованості зі сплати податку за користування земельною ділянкою, 22 459,46 грн пені та 2 796,32 грн штрафу у розмірі 3%, 7 534,10 грн інфляційних втрат та 3% річних у розмірі 2 303,83 грн.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем своїх обов`язків за Договором № 3206 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 31.01.2020 в частині своєчасної оплати передбачених чим правочином платежів.

Автоматизованою системою документообігу суду здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справі присвоєно єдиний унікальний номер 910/11645/25 та справу передано на розгляд судді Смирновій Ю.М.

Ухвалою суду від 24.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено строк для подання відзиву на позов - протягом 20 днів з дня вручення даної ухвали та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив; встановлено строк для подання позивачем відповіді на відзив - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов.

Також вказаною ухвалою попереджено відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (частина друга ст. 178 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною п`ятою ст. 176 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст. 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої ст. 120 цього Кодексу.

Відповідно до частин другої та третьої ст. 120 ГПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята ст. 242 ГПК України).

Нормами частини четвертої ст. 89 ЦК України передбачено, що відомості про місцезнаходження юридичної особи вносяться до Єдиного державного реєстру.

За приписами частини першої ст. 7 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Згідно із частиною першою ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», якщо відомості, які підлягають внесенню до Єдиного держаного реєстру, були внесені до нього, то такі відомості вважаються достовірними і можуть бути використані в спорі з третьою особою, доки до них не внесено відповідних змін.

Приймаючи до уваги викладене, на виконання приписів ГПК України, з метою повідомлення відповідача про розгляд справи, ухвала від 24.09.2025 про відкриття провадження у справі була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення (№ 149) на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Однак, конверт з ухвалою суду від 24.09.2025, який направлявся на адресу ГО «Громадянська влада»: 02097, м. Київ, вул. Лисківська, буд. 12, кв. 173, був повернутий до суду відділенням поштового зв`язку Укрпошта з відміткою: «закінчення встановленого терміну зберігання».

Повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштового конверту з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання» свідчить, що ухвала не вручена з незалежних від суду причин, який у установленому законодавством порядку вчинив необхідні дії для належного повідомлення відповідача про розгляд справи.

В той же час, суд враховує, що до повноваження суду не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.02.2020 у справі № 814/1469/17, від 23.06.2020 у справі № 640/740/19 та від 03.08.2022 у справі № 352/54/19.

Крім того, суд зазначає, що згідно з Законом України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відтак, відповідач мав право та не був позбавлений можливості ознайомитись з ухвалою про відкриття провадження у справі від 24.09.2025 в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не подано відзиву на позов, як і не надано будь-яких доказів на підтвердження своїх заперечень проти заявлених позовних вимог.

Відповідно до частини другої ст. 178 ГПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Аналогічні положення містяться у частині дев`ятій ст. 165 ГПК України.

За приписами частини п`ятої ст. 252 ГПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Оскільки клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, у відповідності до частини п`ятої ст. 252 ГПК України, справа розглядається за наявними у справі матеріалами.

Частиною четвертою ст. 240 ГПК України передбачено, що у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

31.01.2020 між Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Орендодавець), КП «Київтеплоенерго» (далі - Балансоутримувач) та ГО «Громадянська влада» (далі - Орендар) було укладено Договір № 3206 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду (далі - Договір), відповідно до п. 1.1. якого, Орендодавець на підставі протоколу засідання постійної комісії Київради з питань власності від « 03» грудня 2019 року № 48/183 передає, а Орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, далі - Об`єкт, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 36-Б для розміщення громадської організації на площі, що не використовується для провадження підприємницької діяльності.

Об`єктом оренди є: нежитлові приміщення загальною площею 128,40 кв. м на І та ІІ поверхах, згідно з викопіюванням з по поверхового плану, що складає невід`ємну частину цього Договору (п. 2.1. Договору).

Згідно з п. 2.4. Договору, Орендар вступає у строкове платне користування Об`єктом у термін, указаний у цьому Договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього Договору (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж три роки - не раніше дати державної реєстрації цього Договору) та акта приймання-передачі Об`єктом.

Умовами п. 3.1. Договору передбачено, що орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку, орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 № 415/1280 (із змінами) та згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток № 1) становить без ПДВ: 40 гривень 12 копійок за 1 кв. м орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку грудень 2019 року 5 151,67 грн.

Крім того, Орендар відшкодовує Підприємству-Балансоутримувачу щомісячно витрати, що пов`язані з платою податку за користування земельною ділянкою, на якій розташовано Об`єкт оренди з ПДВ. Розмір відшкодування витрат, що пов`язані з платою податку за користування земельною ділянкою, змінюється з вимогою Підприємства-Балансоутримувача в односторонньому порядку у випадку змін розмірів цього податку згідно з чинним законодавством України, про що Орендарю повідомляється письмово.

Черговість зарахування орендної плати та інших платежів відбувається відповідно до ст. 534 Цивільного кодексу України.

Якщо Договір укладено на строк, що перевищує три роки, розмір орендної плати за базовий місяць розрахунку переглядається кожні три роки і доводиться до Орендаря листом за підписом уповноваженої особи Орендодавця.

Відповідно до п. 3.2. Договору, орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на веб-сайті Фонду державного майна України.

Пунктом 3.3. Договору передбачено, що у разі користування Об`єктом протягом неповного календарного місяця (першого та/або останнього місяців оренди) добова орендна плата за дні користування визначається згідно з Методикою розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, на основі орендної плати за відповідні місяці пропорційно дням користування.

Згідно з п. 3.4. Договору розмір орендної плати підлягає перегляду на вимогу однієї зі сторін у разі зміни Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, та в інших випадках, передбачених законодавством України.

Орендодавець зобов`язаний звернутися до Орендаря із вимогою про перегляд орендної плати, якщо зміни до Методики мають наслідком збільшення розміру орендної плати за цим Договором, протягом 30 календарних днів з моменту набуття чинності відповідними змінами.

Орендар може звернутися до Орендодавця із вимогою про перегляд орендної плати, якщо зміни до Методики мають наслідком зміну розміру орендної плати за цим Договором, протягом будь-якого строку після набуття чинності відповідними змінами.

Новий розмір орендної плати починає застосовуватись з першого числа місяця, наступного за датою укладання сторонами додаткової угоди до цього Договору щодо приведення розміру орендної плати у відповідність із змінами, внесеними до Методики. Відмова Орендаря укласти додаткову угоду щодо збільшення орендної плати з метою приведення її у відповідність із змінами, внесеними до Методики, є підставою для дострокового припинення цього Договору.

Умовами п. 3.5. Договору передбачено, що додатково до орендної плати нараховується податок на додану вартість у розмірах та порядку, визначених законодавством України, який сплачується Орендарем разом з орендною платою.

Оренда плата сплачується Орендарем на рахунок Підприємства-Балансоутримувача, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі (п. 3.6. Договору).

Згідно з п. 3.7. Договору, оренда плата сплачується Орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності Орендаря щомісячно не пізніше 15 числа місяця, наступного за розрахунковим місяцем.

У разі якщо Орендар не може використовувати орендоване майно у зв`язку з необхідністю проведення ремонтних робіт, за його клопотанням рішенням Орендодавця на період виконання ремонтних робіт орендна плата може бути зменшена на 50 відсотків для об`єктів площею до 150 кв. м на строк не більше 3 місяців. Інформація щодо неможливості використовування орендованого майна підтверджується відповідним актом, складеним Орендарем та Підприємством-Балансоутримувачем. Передбачена цим пунктом зменшена орендна плата може бути встановлена один раз протягом строку дії цього Договору та за умови дотримання Орендарем умов договору щодо належного утримання об`єкта оренди та його комунікацій та виконання підпункту 4.2.16 цього Договору (п. 3.8. Договору).

Пунктом 3.9. Договору передбачено, що оплата, зокрема, компенсація витрат Балансоутримувача за користування земельною ділянкою не входить до складу орендної плати.

У разі закінчення, припинення (розірвання) цього Договору Орендар сплачує плату за фактичне користування об`єктом оренди до дня підписання акта приймання-передачі об`єкта оренди Орендодавцем, Орендарем та Підприємством-Балансоутримувачем або іншими документами, передбаченими законодавством включно: у розмірі орендної плати, визначеної договором оренди, - протягом місяця після дати закінчення (дострокового розірвання) договору оренди; у розмірі подвійної орендної плати, визначеної договором оренди, - починаючи з другого місяця після дати закінчення (дострокового розірвання) договору оренди (п. 3.10. Договору).

Орендар зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі (пп. 4.2.4. п. 4.2. Договору).

Умовами пп. 4.2.14. п. 4.2. Договору передбачено, що Орендар зобов`язаний самостійно сплачувати на підставі договору з Підприємством-Балансоутримувачем, пропорційно орендованій площі, зокрема, компенсацію витрат Підприємства-Балансоутримувача за користування земельною ділянкою.

Орендар зобов`язаний після припинення дії цього Договору протягом 3 календарних днів передати майно по акту приймання-передачі Підприємству-Балансоутримувачу. Акт приймання-передачі Об`єкта підписується відповідним Орендодавцем, Орендарем та Підприємством-Балансоутримувачем. У разі невиконання цього пункту Орендар сплачує неустойку у подвійному розмірі орендної плати (пп. 4.2.21. п. 4.2. Договору).

Відповідно до пп. 4.3.3. п. 4.3. Договору, Підприємство-Балансоутримувач зобов`язане здійснювати контроль за виконанням Орендарем умов цього Договору і у разі виникнення заборгованості з орендної плати або інших платежів вжити заходів щодо погашення заборгованості, в тому числі проводити відповідну претензійно-позовну роботу.

Підприємство-Балансоутримувач має право стягнути з Орендаря заборгованість з орендної плати та інші збитки, заподіяні ним невиконанням своїх зобов`язань за цим Договором, шляхом звернення стягнення на його кошти та майно в порядку, визначеному законодавством України (пп. 5.2.2. п. 5.2. Договору).

Умовами пп. 5.3.5. п. 5.3. Договору передбачено, що Орендар має право звернутися до Орендодавця з клопотанням щодо відповідного зменшення орендної плати, якщо з незалежних від нього обставин змінилися умови, передбачені цим Договором, або істотно погіршився стан Об`єкт не з вини Орендаря.

Пунктом 6.2. Договору передбачено, що за несвоєчасну та не в повному обсязі сплату орендної плати та інших платежів на користь Підприємства-Балансоутримувача Орендар сплачує на користь Підприємства-Балансоутримувача пеню в розмірі 0,5% від розміру несплачених орендних та інших платежів за кожний день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України.

Крім того, орендар згідно з пунктом 2 статті 625 Цивільного кодексу України сплачує інфляційні витрати по заборгованості та 3% річних від простроченої суми заборгованості.

У разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, Орендар також сплачує штраф у розмірі 3% від суми заборгованості.

У випадку примусового стягнення орендної плати та інших платежів у порядку, встановленому законодавством України, з Орендаря також можуть стягуватись у повному обсязі витрати, пов`язані з таким стягненням та іншими процедурами розірвання договорів (демонтаж, зберігання тощо).

Згідно з п. 6.5. Договору, у разі звільнення Орендарем Об`єкта без письмового попередження Орендодавця та Підприємства-Балансоутримувача, а також без складання акта про передачу Об`єкта в належному стані Орендар несе повну матеріальну відповідальність за нанесені у зв`язку з цим збитки в повному їх розмірі та сплачує Підприємству-Балансоутримувачу орендну плату за весь період користування до підписання акта приймання-передачі Об`єкта.

У разі закінчення/припинення дії цього Договору або при його розірванні Орендар зобов`язаний за актом приймання-передачі повернути Об`єкт Підприємству-Балансоутримувачу у стані, не гіршому, ніж в якому перебував Об`єкт на момент передачі його в оренду, з урахуванням усіх здійснених Орендарем поліпшень, які неможливо відокремити від Об`єкта без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії договору оренди (п. 7.5. Договору).

Відповідно до п. 8.4. Договору, порядок участі Орендаря, зокрема, компенсація витрат Підприємства-Балансоутримувача за користування земельною ділянкою та місцями загального користування, визначається окремим договором, який укладається з Підприємством-Балансоутримувачем або іншою експлуатуючою організацією.

Цей Договір є укладеним з моменту підписання його сторонами і діє з 31 січня 2020 року до 29 січня 2023 року, крім випадку, встановленого п. 9.9. Договору (п. 9.1. Договору).

Пунктом 9.2. Договору передбачено, що усі зміни та доповнення до цього Договору оформляються в письмовій формі і вступають в силу з моменту підписання їх сторонами.

Договір припиняється в разі, зокрема, закінчення строку, на який його було укладено (п. 9.4. Договору)

Умовами абз. 3 п. 9.7. Договору передбачено, що у разі відсутності заяви однієї зі сторін про припинення цього Договору або зміну його умов після закінчення строку його дії протягом одного місяця Договір вважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені цим Договором. Зазначені дії оформляються відповідним договором, який є невід`ємною частиною цього Договору.

Розділом 10 Договору передбачено, що Додатки до цього Договору є його невід`ємною і складовою частиною. До цього Договору додаються: 1) Розрахунок орендної плати. 2) Викопіювання з поповерхового плану. 3) Акт приймання-передачі орендованого майна.

Згідно з розрахунком орендної плати, що є Додатком № 1 до Договору, розмір місячної орендної плати за 1 кв. м: 40,12 грн (без ПДВ) (п. 7); розмір місячної орендної плати з урахуванням індексів інфляції: 5 151,67 грн (без ПДВ) (п. 5); індекс інфляції за період з дати оцінки майна до дати укладання договору або перегляду розміру орендної плати 2019 рік: травень - 100,7%; червень - 99,5%; липень - 99,4%; серпень - 99,7%; вересень - 100,7%; жовтень - 100,7%; листопад - 100,1% (п. 6); розмір річної орендної плати: 61 334,20 грн (без ПДВ) (п. 4).

Підприємство-Балансоутримувач та Орендодавець передав, а Орендар прийняв в орендне користування згідно з Договором оренди від 31 січня 2020 року нежитлові приміщення (у будівлі центрального теплового пункту), що перебувають на балансі КП «Київтеплоенерго» загальною площею 128,40 кв.м., розташованих за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 36-Б, що підтверджується підписаним Орендодавцем, Орендарем та Підприємством-Балансоутримувачем Актом приймання-передачі нерухомого майна від 19.02.2020.

26.11.2020 між Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Орендодавець), КП «Київтеплоенерго» (далі - Балансоутримувач) та ГО «Громадянська влада» (далі - Орендар) був укладено Договір № 1 про внесення змін до Договору, згідно умов якого, зокрема, п. 3.1. Договору викладений у новій редакції: «Орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 № 415/1280 (із змінами), та згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток) становить без ПДВ: 38 гривень 45 копійок за 1 кв. м орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку грудень 2019 року - 4 937,24 грн.».

Згідно розрахунку орендної плати, доданого до вказаного Договору № 1 до Договору, розмір місячної орендної плати за 1 кв. м: 38,45 грн (без ПДВ) (п. 7); розмір місячної орендної плати з урахуванням індексів інфляції: 4 937,24 грн (без ПДВ) (п. 5); розмір річної орендної плати: 59 246,92 грн (без ПДВ) (п. 4).

Протягом строку дії Договору розмір орендної плати неодноразово підлягав коригуванню на підставі відповідних рішень Київської міської ради.

Так, рішенням Київської міської ради від 14.12.2023 № 7531/7572 встановлено, що з 01.01.2024 до 31.12.2024 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 50% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 05.12.2024 № 424/10232, з 01.01.2025 до 31.12.2025 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 75% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва.

Згідно з рішенням Київської міської ради від 30.01.2025 № 21/10488 (опубліковане 07.04.2025), з 01.03.2025 до 31.12.2025 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 50% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва.

Також підлягав коригуванню розмір компенсації витрат за користування земельною ділянкою.

Зважаючи на викладене вище, позивачем, як Балансоутримувачем, проводилось коригування сум орендних платежів, зокрема, шляхом оформлення відповідних коригувальних актів.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було сформовано Акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) щодо оренди: від 31.01.2024 № 86, від 29.02.2024 № 581, від 31.03.2024 № 1301, від 30.04.2024 № 1722, від 31.05.2024 № 2220, від 30.06.2024 № 2757, від 31.07.2024 № 3374, від 31.08.2024 № 3887, від 30.09.2024 № 4362, від 31.10.2024 № 4894, від 30.11.2024 № 5425, від 31.12.2024 № 6095, від 31.01.2025 № 29, від 28.02.2025 № 654, від 31.03.2025 № 1187, від 30.04.2025 № 1815, від 31.05.2025 № 2483, від 30.06.2025 № 2880 та Акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) щодо відшкодування земельного податку: від 31.01.2023 № 45, від 28.02.2023 № 475, від 31.03.2023 № 901, від 30.04.2023 № 1352, від 31.05.2023 № 1734, від 30.06.2023 № 2151, від 31.07.2023 № 3575 (коригувальні акти від 30.06.2023 до актів надання послуг щодо відшкодування земельного податку від 30.06.2022, від 31.07.2022, від 31.08.2022, від 30.09.2022, від 31.10.2022, від 30.11.2020 та від 31.12.2022), від 31.08.2023 № 3810, від 30.09.2023 № 4301, від 31.10.2023 № 4786, від 30.11.2023 № 5233, від 31.12.2023 № 5684, від 31.01.2024 № 200, від 29.02.2024 № 674, від 31.03.2024 № 1215, від 30.04.2024 № 1824, від 31.05.2024 № 2331, від 30.06.2024 № 2856, від 31.07.2024 № 3275, від 31.08.2024 № 3788, від 30.09.2024 № 4260, від № 31.10.2024 № 4793, від 30.11.2024 № 5315, від 31.12.2024 № 5845, від 31.01.2025 № 131, від 28.02.2025 № 724, від 31.03.2025 № 1079, від 30.04.2025 № 1712, від 31.05.2025 № 2385, від 30.06.2025 № 2775, а також виставлені рахунки на оплату від 31.01.2023 № 24, від 28.02.2023 № 124, від 31.03.2023 № 221, від 30.04.2023 № 319, від 31.05.2023 № 416, від 30.06.2023 № 524, від 31.07.2023 № 628, від 31.08.2023 № 731, від 30.09.2023 № 834, від 31.10.2023 № 940, ві 30.11.2023 № 1045, від 31.12.2023 № 1150, від 31.01.2024 № 125 та № 39, від 29.02.2024 № 215 та № 308, від 31.03.2024 № 416 та № 512, від 30.04.2024 № 615 та № 713, від 31.05.2024 № 921 та № 818, від 30.06.2024 № 1122 та № 1023, від 31.07.2024 № 3127 та № 1222, від 31.08.2024 № 1525 та № 1425, від 30.09.2024 № 1724 та № 1625, від 31.10.2024 № 1927 та № 1823, від 30.11.2024 № 2128 та № 2028, від 31.12.2024 № 2327 та № 2229, від 31.01.2025 № 16 та № 116, від 28.02.2025 № 319 та № 217, від 31.03.2025 № 552 та № 421, від 30.04.2025 № 723 та № 623, від 31.05.2025 № 936 та № 832, від 30.06.2025 № 1139 та № 1040, які супровідними листами № 28АУ/06/1у/1/597 від 07.02.2023, 28АУ/06/1у/1/1126 від 08.03.2023, № 28АУ/06/1у/1/1774 від 06.04.2023, № 28АУ/06/1у/1/2328 від 04.05.2023, № 28АУ/06/1у/1/2916 від 08.06.2023, № 28АУ/06/1у/1/3530 від 11.07.2023, № 28АУ/06/1у/1/4012 від 08.08.2023, № 28АУ/06/1у/1/4459 від 05.09.2023, № 28АУ/06/1у/1/5063 від 05.10.2023, № 28АУ/06/1у/1/5596 від 07.11.2023, № 28АУ/06/1у/1/6108 від 08.12.2023, № 1/28/23.1.2/55 від 04.01.2024, № 1/28/23.1.2/894 від 13.02.2024, № 1/28/23.1.2/1507 від 08.03.2024, № 1/28/23.1.2/2156 від 09.04.2024, № 1/28/23.1.2/2710 від 09.05.2024, № 1/28/23.1.2/3266 від 07.06.2024, № 1/28/23.1.2/3943 від 04.07.2024, № 1/28/23.1.2/4604 від 08.08.2024, № 1/28/23.1.2/5108 від 05.09.2024, № 1/28/23.1.2/5705 від 03.10.2024, № 1/28/23.1.2/6264 від 05.11.2024, № 1/28/23.1.2/6978 від 10.12.2024, № 1/28/23.1.2/30 від 03.01.2025, № 1/28/23.1.2/791 від 03.02.2025, № 1/28/23.1.2/1441 від 06.03.2025, № 1/28/23.1.2/2001 від 01.04.2025, № 1/28/23.1.2/2660 від 06.05.2025, № 1/28/23.1.2/3301 від 05.06.2025, № 1/28/23.1.2/3958 від 07.07.2025, були надіслані відповідачу за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджується наданими в матеріали справи копіями згрупованих відправлень рекомендованих листів Список № 07.02.2023 321), Список № 09.03.2023 390), Список № 07.04.2023 222), Список № 05.05.2023 889), Список № 08.06.2023 658), Список № 12.07.2023 904), Список № 09.08.2023 019), Список № 06.09.2023 968), Список № 06.10.2023 915), Список № 07.11.2023 942), Список № 08.12.2023 977), Список № 04.01.2024 686), Список № 14.02.2024 80), Список № 11.03.2024 8), Список № 09.04.2024 729), Список № 10.05.2024 930), Список № 07.06.2024 195), Список № 04.07.2024 551), Список № 09.08.2024 216), Список № 06.09.2024 330), Список № 04.10.2024 492), Список № 06.11.2024 990), Список № 11.12.2024 980), Список № 03.01.2025 741), Список № 03.02.2025 916), Список № 07.03.2025 920), Список № 02.04.2025 660), Список № 06.05.2025 246), Список № 06.06.2025 150), Список № 08.07.2025 272) та службовими чеками від 07.02.2023, від 09.03.2023, від 07.04.2023, від 05.05.2023, від 08.06.2023, від 12.07.2023, від 09.08.2023, від 06.09.2023, від 06.10.2023, від 07.11.2023, від 08.12.2023, від 04.01.2024, від 14.02.2024, від 11.03.2024, від 09.04.2024, від 10.05.2024, від 07.06.2024, від 04.07.2024, від 09.08.2024, від 06.09.2024, від 04.10.2024, від 06.11.2024, від 11.12.2024, від 03.01.2025, від 03.02.2025, від 07.03.2025, від 02.04.2025, від 06.05.2025, від 06.06.2025 та від 08.07.2025.

Позивач зазначив, що враховуючи відмову відповідача від підписання Актів здачі-прийняття робіт (надання послуг) та коригувальних актів, перебування об`єкта оренди у користуванні відповідача згідно умов Договору та отримання послуг оренди, відповідач в порушення умов Договору не здійснював оплату орендної плати за період з 01.01.2024 по 30.06.2025 у розмірі 93 210,61 грн з ПДВ та відшкодування витрат, пов`язаних зі сплатою податку за користування земельною ділянкою, за період з 01.03.2023 по 30.06.2025 у розмірі 23 994,76 грн з ПДВ, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 377101 за 31.01.2020-14.07.2025, у зв`язку з чим у відповідача утворилась заборгованість.

Оскільки заборгованість відповідача з оплати орендної плати та відшкодування податку за користування земельною ділянкою за спірні періоди відповідачем в добровільному порядку сплачена не була, позивач звернувся з даною позовною заявою до суду.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Спірні правовідносини сторін виникли на підставі Договору № 3206 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 31.01.2020, зі строком дії до 29.01.2023 згідно п. 9.1. Договору, який вважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах відповідно до абз. 3 п. 9.7. Договору у разі відсутності заяви однієї зі сторін про припинення цього Договору або зміну його умов після закінчення строку його дії протягом одного місяця.

Відповідної заяви про припинення дії Договору або його зміну в матеріали справи надано не було.

Згідно з частиною першою ст. 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.

Як зазначалось, позивач та Орендодавець передав, а відповідач прийняв в орендне користування нежитлові приміщення (у будівлі центрального теплового пункту), що перебувають на балансі КП «Київтеплоенерго» загальною площею 128,40 кв.м., розташованих за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 36-Б, що підтверджується підписаним Орендодавцем, Орендарем та Підприємством-Балансоутримувачем Актом приймання-передачі нерухомого майна від 19.02.2020.

Частиною першою ст. 762 ЦК України передбачено, що за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором (частина п`ята ст. 762 ЦК України).

Особливості найму окремих видів майна встановлюються цим Кодексом та іншим законом (частина третя ст. 760 ЦК України).

Об`єктом оренди зо Договором є майно, яке належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва (п. 1.1. Договору)

Правові, економічні та організаційні відносини, пов`язані з передачею в оренду майна, що перебуває в державній та комунальній власності, а також передачею права на експлуатацію такого майна регулює Закон України «Про оренду державного та комунального майна» № 157-IX від 03.10.2019.

Відповідно до частин першої та другої ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором. Орендна плата визначається за результатами аукціону.

Орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати (частина третя ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна»).

Відповідно до п. 3.1. Договору, в редакції Договору № 1 від 26.11.2020, орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 № 415/1280 (із змінами), та згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток) становить без ПДВ: 38 гривень 45 копійок за 1 кв. м орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку грудень 2019 року - 4 937,24 грн.

Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на веб-сайті Фонду державного майна України (п. 3.2. Договору).

Згідно інформації, розміщеній на на веб-сайті Фонду державного майна України https://www.spfu.gov.ua/ua/regions/zaporizhia/spf-rent-indeksi-inflyacii.html, індекси інфляції становлять:

за 2020 рік: січень - 100,2, лютий - 99,7, березень - 100,8, квітень - 100,8, травень - 100,3, червень - 100,2, липень - 99,4, серпень - 99,8, вересень - 100,5, жовтень - 101,0, листопад - 101,3, грудень - 100,9 (за рік 105,0);

за 2021 рік: січень - 101,3, лютий - 101,0, березень - 101,7, квітень - 100,7, травень - 101,3, червень - 100,2, липень - 100,1, серпень - 99,8, вересень - 101,2, жовтень - 100,9, листопад - 100,8, грудень - 100,6 (за рік 110,0);

за 2022 рік: січень - 101,3, лютий - 101,6, березень - 104,5, квітень - 103,1, травень - 102,7, червень - 103,1, липень - 100,7, серпень - 101,1, вересень - 101,9, жовтень - 102,5, листопад - 100,7, грудень - 100,7 (за рік 126,6);

за 2023 рік: січень - 100,8, лютий - 100,7, березень - 101,5, квітень - 100,2, травень - 100,5, червень - 100,8, липень - 99,4, серпень - 98,6, вересень - 100,5, жовтень - 100,8, листопад - 100,5, грудень - 100,7 (за рік 105,1);

за 2024 рік: січень - 100,4, лютий - 100,3, березень - 100,5, квітень - 100,2, травень - 100,6, червень - 102,2, липень - 100,0, серпень - 100,6, вересень - 101,5, жовтень - 101,8, листопад - 101,9, грудень - 101,4 (за рік 112,0);

за 2025 рік: січень - 101,2, лютий - 100,8, березень - 101,5, квітень - 100,7, травень - 101,3, червень - 100,8, липень - 99,8, серпень - 99,8, вересень - 100,3, жовтень - 100,9, листопад - 100,4, грудень - 100,2 (за рік -108,0).

Як зазначалось, протягом строку дії Договору розмір орендної плати неодноразово підлягав коригуванню на підставі відповідних рішень Київської міської ради.

Так, рішенням Київської міської ради від 14.12.2023 № 7531/7572 встановлено, що з 01.01.2024 до 31.12.2024 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 50% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 05.12.2024 № 424/10232, з 01.01.2025 до 31.12.2025 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 75% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва.

Згідно з рішенням Київської міської ради від 30.01.2025 № 21/10488 (опубліковане 07.04.2025), з 01.03.2025 до 31.12.2025 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 50% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва.

Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності (частина четверта ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна»).

Також, умовами п. 3.9. Договору передбачено, що оплата, зокрема, компенсація витрат Балансоутримувача за користування земельною ділянкою не входить до складу орендної плати.

Орендар зобов`язаний самостійно сплачувати на підставі договору з Підприємством-Балансоутримувачем, пропорційно орендованій площі, зокрема, компенсацію витрат Підприємства-Балансоутримувача за користування земельною ділянкою (пп. 4.2.14. п. 4.2. Договору).

Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша ст. 526 ЦК України).

Частиною першою ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Згідно з п. 3.7. Договору, оренда плата сплачується Орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності Орендаря щомісячно не пізніше 15 числа місяця, наступного за розрахунковим місяцем.

Таким чином, відповідач повинен був щомісячно оплачувати орендну плату позивачу не пізніше 15 числа місяця, наступного за розрахунковим місяцем.

Як вбачається з матеріалів справи, в рамках Договору позивачем за спірні періоди були сформовані Акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) та виставлено рахунки на сплату орендних платежів.

Верховний Суд у постанові від 24.12.2020 у справі № 902/1025/19 звернув увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у склад Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Проте, вказані акти не були підписані відповідачем, рахунки останнім не оплачені.

Заперечення відповідача щодо неотримання зазначених Актів та рахунків в матеріалах справи відсутні.

Слід зазначити, що рахунок або рахунок-фактура, що за своїми функціями є тотожними документами, за своїм призначенням не відповідають ознакам первинного документа, оскільки ними не фіксується будь-яка господарська операція, розпорядження або дозвіл на проведення господарської операції, а вони мають лише інформаційний характер. Рахунок є розрахунковим документом, який містить тільки платіжні реквізити, на які потрібно перерахувати кошти.

Рахунок на оплату товару (робіт, послуг) за своєю правовою природою не є первинним документом, а є документом, який містить тільки платіжні реквізити, на які потрібно перераховувати грошові кошти для оплати товару (робіт, послуг), тобто має інформаційний характер. Неотримання рахунку не є відкладальною умовою в розумінні ст. 212 ЦК України та не є простроченням кредитора в силу ст. 613 ЦК України, а тому наявність або відсутність рахунку не звільняє орендаря від обов`язку сплатити у визначений договором строк плату за користування найманим майном (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 918/537/18, від 29.08.2019 у справі № 905/2245/17, від 26.02.2020 у справі № 915/400/18, від 29.04.2020 у справі № 915/641/19, від 04.04.2023 у справі № 910/15426/20 та від 23.03.2023 у справі № 910/15424/20).

Крім того, Договором чітко визначено суму, яка підлягає сплаті відповідачем кожного місяця та строк оплати орендної плати.

Докази зменшення відповідачу розміру орендної плати у відповідні періоди на підставі п. 3.8. Договору та пп. 5.3.5. п. 5.3. Договору в матеріалах справи відсутні.

Судом враховано зміни порядку та розміру сплати орендної плати та ставку земельного податку, внесені згідно із законодавством України у спірні періоди.

Разом з тим, заперечень щодо розміру орендної плати за спірний період та порядку її нарахування відповідачем надано не було.

Також відповідач не навів зауважень щодо розміру відшкодування податку за користування земельною ділянкою за Договором за спірний період та порядку його нарахування.

Докази припинення орендних правовідносин між сторонами за спірним Договором та звільнення відповідачем орендованого майна, зокрема, за актом повернення з оренди орендованого майна згідно п. 7.5. Договору, суду також не надано.

Згідно зі ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Частиною першою ст. 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до частини другої ст. 614 ЦК України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до частини третьої ст. 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень (частина перша ст. 74 ГПК України).

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою ст. 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 78 ГПК України).

За приписами частин першої та другої ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням встановленого вище, суд дійшов висновку, що відповідачем порушено умови Договору та положення ст. 526 ЦК України, що має наслідком задоволення вимог позивача про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 93 210,61 грн та заборгованості з відшкодування податку за користування земельною ділянкою у сумі 23 994,76 грн.

За прострочення виконання зобов`язання з оплати орендної плати за договором, позивач просить суд стягнути з відповідача 22 459,46 грн пені та 2 796,32 грн штрафу у розмірі 3%.

Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.

Частиною першою ст. 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема неустойкою.

Статтею 549 ЦК України визначено, ще неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з п. 2 ст. 551 ЦК України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань», платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня (ст. 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань»).

Пунктом 6.2. Договору передбачено, що за несвоєчасну та не в повному обсязі сплату орендної плати та інших платежів на користь Підприємства-Балансоутримувача Орендар сплачує на користь Підприємства-Балансоутримувача пеню в розмірі 0,5% від розміру несплачених орендних та інших платежів за кожний день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України. У разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, Орендар також сплачує штраф у розмірі 3% від суми заборгованості.

Чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення неустойки та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою ст. 627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить ст. 61 Конституції України, оскільки згідно зі ст. 549 ЦК України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до ст. 230 ГК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 910/12876/19

Слід зазначити, що в силу положень частини шостої ст. 232 ГК України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Судом враховано, що Господарський кодекс України втратив чинність на підставі Закону України № 4196-IX від 09.01.2025 «Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб», однак, спірні правовідносини сторін, а також заборгованість та нарахування позивачем пені виникли та розраховувались позивачем за період до 28.08.2025, тобто до втрати чинності Господарським кодексом України, у зв`язку з чим при розрахунку пені, судом враховуються положення частини шостої ст. 232 ГК України.

Перевіривши наданий розрахунок пені, судом встановлено, що позивачем при розрахунку не враховано положення частини шостої ст. 232 ГК України щодо строку нарахування пені, у зв`язку з чим судом здійснено власний розрахунок пені, згідно з яким позовні вимоги про стягнення з відповідача пені підлягають частковому задоволенню у розмірі 11 991,59 грн, з яких:

4 552,28 грн за період з 16.02.2024 по 15.08.2024 на суму 624,26 грн;

4 570,49 грн за період з 16.03.2024 по 15.09.2024 на суму 618,89 грн;

4 584,20 грн за період з 16.04.2024 по 15.10.2024 на суму 605,84 грн;

4 607,12 грн за період з 16.05.2024 по 15.11.2024 на суму 605,85 грн;

4 616,34 грн за період з 16.06.2024 по 15.12.2024 на суму 600,50 грн;

4 644,04 грн за період з 16.07.2024 по 15.01.2025 на суму 611,48 грн;

4 746,20 грн за період з 16.08.2024 по 15.02.2025 на суму 635,23 грн;

4 746,20 грн за період з 16.09.2024 по 15.03.2025 на суму 638,64 грн;

4 774,68 грн за період з 16.10.2024 по 15.04.2025 на суму 666,42 грн;

4 846,30 грн за період з 16.11.2024 по 15.05.2025 на суму 693,18 грн;

4 933,52 грн за період з 16.12.2024 по 15.06.2025 на суму 730,00 грн;

5 027,26 грн за період з 16.01.2025 по 15.07.2025 на суму 756,84 грн;

7 646,46 грн за період з 16.02.2025 по 15.08.2025 на суму 1 167,50 грн;

7 738,21 грн за період з 16.03.2025 по 11.09.2025 на суму 1 182,99 грн;

5 200,08 грн за період з 16.04.2025 по 11.09.2025 на суму 658,06 грн;

5 278,08 грн за період з 16.05.2025 по 11.09.2025 на суму 533,45 грн;

5 315,03 грн за період з 16.06.2025 по 11.09.2025 на суму 397,24 грн;

5 384,12 грн за період з 16.07.2025 по 11.09.2025 на суму 265,22 грн;

Суд також перевірив наданий позивачем розрахунок штрафу у розмірі 3% та встановив, що розрахунок здійснено арифметично правильно, що має наслідком задоволення цих вимог у заявленому розмірі 2 796,32 грн.

Також, за прострочення виконання зобов`язання з оплати орендної плати за договором, позивач просить суд стягнути з відповідача 7 534,10 грн інфляційних втрат та 3% річних у розмірі 2 303,83 грн.

Згідно з п. 6.2. Договору, згідно з пунктом 2 статті 625 Цивільного кодексу України сплачує інфляційні витрати по заборгованості та 3% річних від простроченої суми заборгованості.

Відповідно до частини другої ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних в порядку ст. 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Оскільки судом встановлено факт прострочення виконання відповідачем зобов`язання зі оплати орендної плати за договором, то вимоги позивача про стягнення 3% річних та інфляційних втрат є законними та обґрунтованими.

Перевіривши надані позивачем розрахунки 3% річних та інфляційних втрат, судом встановлено, що вони здійснені арифметично правильно, що має наслідком задоволення цих вимог у заявлених розмірах 2 303,83 грн 3% річних та 7 534,10 грн інфляційних втрат.

Відповідачем заперечень щодо стягнення пені, штрафу, 3% річних та інфляційних втрат, штрафу подано не було. Контррозрахунки заявлених сум в матеріалах справи також відсутні.

За таких обставин, позов підлягає задоволенню частково.

У зв`язку із частковим задоволенням позову, судовий збір у розмірі 2 422,40 грн, сплачений позивачем з урахуванням понижуючого коефіцієнта у розмірі 0,8 згідно частини третьої ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до положень ст. 129 ГПК України, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.129, 236-238, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Громадської організації «Громадянська влада» (02097, м. Київ, вул. Лисківська, буд. 12, кв. 173; ідентифікаційний код: 39728969) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (01001, місто Київ, площа Івана Франка, будинок 5; ідентифікаційний код 40538421) 141 831 (сто сорок одна тисяча вісімсот тридцять одна) грн 21 коп., з яких: 93 210 (дев`яносто три тисячі двісті десять) грн 61 коп. заборгованості зі сплати орендної плати, 23 994 (двадцять три тисячі дев`ятсот дев`яносто чотири) грн 76 коп. заборгованості зі сплати податку за користування земельною ділянкою, 11 991 (одинадцять тисяч дев`ятсот дев`яносто одна) грн 59 коп. пені та 2 796 (дві тисячі сімсот дев`яносто шість) грн 32 коп. штрафу у розмірі 3%, 7 534 (сім тисяч п`ятсот тридцять чотири) грн 10 коп. інфляційних втрат та 3% річних у розмірі 2 303 (дві тисячі триста три) грн 83 коп., а також судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 255 (дві тисячі двісті п`ятдесят п`ять) грн 90 коп.

3. В іншій частині позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.М. Смирнова