ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

10.02.2026 Справа № 917/1761/25

м. Полтава

Господарський суд Полтавської області у складі судді Пушка І.І., розглянувши матеріали

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Завод електросплав Дніпро (, адреса: провул. А.Пашкевича, 1, оф. 7, м. Черкаси, 18028)

до Приватного підприємства Полтавський Ливарно-механічний завод (, адреса:, вул. Ливарна, 12, м. Полтава, 36034)

про стягнення 379 973,35 грн

представники сторін в судове засідання не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

Розглядається позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод електросплав Дніпро» до Приватного підприємства Полтавський Ливарно-механічний завод про стягнення 379 973,35 грн за договором поставки № 06/03/24 від 06.03.2024, з яких: 300 000 грн основний борг; 5819,00 грн 3 % річних; пеня 59178,09 грн.; інфляційне збільшення 14 976,26 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2025 суддю Пушка І.І . визначено для розгляду даної справи.

Згідно з ухвалою від 17.09.2025 суд залишив позовну заяву без руху, встановив позивачу строк для усунення недоліків - не пізніше 3 днів з моменту вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

18.09.2025 суд отримав від позивача заяву про усунення недоліків.

Ухвалою від 23.09.2025 суд прийняв вказану позовну заяву до розгляду та відкрив загальне позовне провадження у справі; призначив підготовче засідання у справі на 14.10.2025 об 11:00 год.; встановив сторонам процесуальні строки на подання заяв по суті справи, а саме: відповідачу для подання відзиву на позов - не пізніше 15 днів з дня вручення ухвали, та для подання заперечень до 3 днів з дати отримання від позивача відповіді на відзив; позивачу для подання відповіді на відзив - 5 днів з моменту отримання відзиву.

23.09.2025 від представника позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, призначеному на 14.10.2025 об 11-00 год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке задоволене судом згідно з ухвалою від 24.09.2025.

09.10.2025 суд отримав від відповідача відзив на позовну заяву (вх. №12909), в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

14.10.2025 суд отримав відповідь на відзив (вх. № 13111), в якому позивач заперечує проти доводів відповідача та просить суд задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою від 14.10.2025 суд відклав підготовче засідання у справі на 20.11.2025 на 11:00.

22.10.2025 (вх № 13586) позивачем подані уточнення до позовних вимог.

Ухвалою від 29.10.2025 суд повідомив сторони про те, що підготовче судове засідання, призначене на 20.11.2025 об 11:00 год., не відбудеться, оскільки суддя Пушко І.І. 20.11.2025 проходитиме навчання, організоване Національною школою суддів України, та буде увільненим від виконання основної роботи в цей час. Наступне підготовче засідання у справі призначено на 25.11.2025 11:00 (з урахуванням ухвали про виправлення описки від 24.11.2025).

Від відповідача надійшло клопотання (вх. № 15139 від 25.11.2025) про залучення до матеріалів справи доказів часткової сплати боргу.

В судовому засіданні 25.11.2025 суд постановив протокольну ухвалу про поновлення строку для подачі цих доказів та залучив їх до справи.

Згідно з ухвалою від 25.11.2025 суд продовжив строк проведення підготовчого провадження на 30 днів; підготовче засідання в справі відклав на 23.12.2025 на 11:40 год.

25.11.2025 від представника позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, призначеному на 23.12.2025 об 11-40 год, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке задоволене судом згідно з ухвалою від 26.11.2025.

23.12.2025 відповідачем подане клопотання про закриття провадження у справі в частині вимог про стягнення основного боргу.

В судовому засіданні 23.12.2025 суд оголосив перерву до 15.01.2026 до 10:45.

24.12.2025 від представника позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, призначеному на 15.01.2025 о 10-45 год, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке задоволене судом згідно з ухвалою від 25.12.2025.

У зв`язку з відрядженням представника до іншої області, відповідач подав заяву (вх. № 431 від 15.01.2026) про проведення підготовчого засідання 15.01.2026 без його участі.

Ухвалою від 15.01.2026 суд закрив підготовче провадження у справі № 917/1761/25; справу призначив до судового розгляду по суті на 10.02.2026 на 10:30 год; викликав представників учасників справи у судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

Відповідач в засідання 10.02.2026 не з`явився, надіслав клопотання від 10.02.2026 про відкладення розгляду справи на іншу дату в зв`язку з зайнятістю представника на цю ж дату в іншому судовому процесі.

Суд враховує, що за змістом п. 2 ч.3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Таким чином, друга неявка відповідача у судове засідання не зумовлює підстав для його відкладення згідно з приписами п. 2 ч.3 ст. 202 ГПК України.

Враховуючи, що це друга неявка представника відповідача в судове засідання (перша неявка мала місце 15.01.2026, відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу з посиланням на ту обставину, що адвокат зайнятий в цей день в іншому судовому процесі), судом відхиляється заявлене ним клопотання про відкладення.

В судове засідання 10.02.2026 позивач уповноваженого представника також не направив, причин неявки суд не повідомив.

Розглянувши матеріали справи суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України, сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України, в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За наведеного, обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 в справі № 910/16978/19.

Як зазначалось вище, суд призначив судовий розгляд по суті у справі на 10.02.2026 о 10:30 год. та викликав учасників процесу у засідання, визнавши їх явку обов`язковою. При цьому, у п. 3 ухвали суду від 15.01.2026 суд роз`яснив позивачу наслідки його неявки в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Про дату, час та місце проведення засідання позивач був повідомлений ухвалою від 15.01.2026. Вказана ухвала була надіслана судом в електронному вигляді позивачу та його представнику до електронних кабінетів та доставлена 15.01.2026 о 17:00, що підтверджується відповідними довідками про доставку електронних листів.

Таким чином, суд встановив, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, явка в судове засідання позивача була визнана обов`язковою. Однак позивач у судове засідання, призначене на 10.02.2026 о 10:30 год., не з`явився.

Суд констатує, що будь яких доказів поважності причин неявки позивач не надав, ГПК України не обмежує сторін певним колом осіб, які можуть представляти їх інтереси в суді, у зв`язку з чим учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідність участь у судовому засіданні іншого представника.

Тому суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Частиною 4 ст. 236 ГПК України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст. 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.02.2021 в справі № 917/692/20, постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у cправі № 905/458/21.

При цьому суд роз`яснює, що після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно (частина четверта статті 226 ГПК України).

Керуючись ст. 202 (ч. 4), 226 (п. 4 ч. 1), 234, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод електросплав Дніпро» до Приватного підприємства Полтавський Ливарно-механічний завод про стягнення 379 973,35 грн залишити без розгляду.

2. Ухвалу надіслати учасникам справи в порядку, встановленому статтею 242 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення (у разі неявки всіх учасників справи з моменту її підписання суддею (суддями) та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з моменту складення повного тексту ухвали (ст. 235,255-256 ГПК України). Згідно ст. 257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Пушко І.І.