ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

12 лютого 2026 р. м. Рівне Справа № 918/161/26

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Пашкевич І.О., розглянувши матеріали

позовної заяви керівника Здолбунівської окружної прокуратури (вул. Княгині Ольги, 36, м. Здолбунів, 35700; код ЄДРПОУ: )

в інтересах держави в особі позивача Рівненської обласної державної адміністрації (Рівненської обласної військової адміністрації) ( майдан Просвіти, 1, м. Рівне, 33028; )

до відповідача-1 Мізоцької селищної ради (35740, Рівненська обл., Рівненський р-н, селище Мізоч, вул. Якимчука Тараса, будинок 12; )

до відповідача-2 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про витребування земельних ділянок

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

09 лютого 2026 року через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС від керівника Здолбунівської окружної прокуратури до господарського суду надійшов позов в інтересах держави в особі позивача Рівненської обласної державної адміністрації (Рівненської обласної військової адміністрації) до відповідача-1 Мізоцької селищної ради до відповідача-2 ОСОБА_1 про витребування у власність держави в особі позивача:

- з незаконного володіння відповідача-1 земельних ділянок з к.н. :02:002:0266 площею 15,0802 га (реєстраційний номер 226) та з к.н. :02:002:0269 площею 6,9228 га (реєстраційний номер 226);

- з незаконного володіння відповідачів-1 та -2 земельної ділянки з к.н. :02:002:0270 площею 18,6 га (реєстраційний номер 226).

У позовній заяві викладено заяву, у відповідності до якої прокуратура просить суд залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Мізоцький лісовик» (вул. Здолбунівська, 17, смт. Мізоч, Рівненський район, Рівненська область, 35740, ).

В обґрунтування позовних вимог прокуратура вказує, що спірні земельні ділянки це державні ліси, які з 2001 року перебувають у постійному користуванні ТОВ «Мізоцький лісовик». Згідно з наказом ГУ Держгеокадастру у Рівненській області № 17-20-ОТГ від 08.12.2020 та актом приймання-передачі від цієї ж дати, земельні ділянки з к.н. :02:002:0266, :02:002:0269 і :02:002:0270 були передані у комунальну власність Мізоцької селищної ради, а рішенням ради № 184 від 19.02.2021 - офіційно прийняті громадою. У липні 2021 року за відповідачем-1 зареєстровано право власності на вказані землі. Проте ГУ Держгеокадастру не мало повноважень вилучати ці землі з державної власності, змінювати їх цільове призначення чи передавати їх у комунальну власність, оскільки вилучення державних земель лісогосподарського призначення належить до компетенції Кабінету Міністрів України. Через відсутність повноважень Держгеокадастру, Рада неправомірно набула у власність спірні земельні ділянки та, відповідно, не мала права передавати їх в оренду третім особам, зокрема ОСОБА_1 .

Згідно зі ст. 47 ГПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

У відповідності до ч. ч. 6, 8 ст. 176 ГПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд, не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Господарський суд 10.02.2026 отримав витяг із Єдиного державного демографічного реєстру щодо ОСОБА_1 та встановив, що місцем його реєстрації є АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не є підприємцем, суд відкриває провадження протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Здійснивши перевірку позовної заяви на предмет відповідності вимогам ГПК України встановив, що підстави для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні, а подані матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду.

У відповідності до ч. ч. 1, 3, 4 ст. 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 247 ГПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Господарський суд, дослідивши матеріали позовної заяви, врахувавши характер спірних правовідносин, предмет доказування, категорію та складність справи тощо, дійшов висновку про те, що подані матеріали є достатніми для відкриття провадження у справі та про те, що вказана справа має бути розглянута в порядку (за правилами) загального позовного провадження.

Суд роз`яснює, що ГПК України надає учасникам справи можливість брати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Вхід (авторизація) до підсистеми відеоконференцзв`язку можливий тільки через Електронний кабінет Електронного суду. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву. Суд за клопотанням учасника справи може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за 5 днів до відповідного судового засідання.

Частиною 4 ст. 165 ГПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У свою чергу, в силу приписів ст. ст. 166, 167 ГПК України суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив та заперечень на відповідь на відзив, який дозволить іншим учасниками справи їх отримати завчасно до початку розгляду справи по суті.

Подання відповіді на відзив та заперечень в силу приписів ГПК України поставлене в залежність від подання відповідачем відзиву.

Розглянувши вимогу прокуратури про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Мізоцький лісовик», суд дійшов висновку про її задоволення із огляду на наступне.

В обґрунтування необхідності залучення прокуратура вказує, що спірні земельні ділянки розташовані у межах земель лісогосподарського призначення державної форми власності, яка перебувають у постійному користуванні ТОВ «Мізоцький лісовик». За таких обставин вирішення судом питання щодо правомірності реєстрації права комунальної власності на спірну земельну ділянку вплине на обсяг цивільних прав постійного землекористувача, оскільки його правовий титул безпосередньо пов`язаний із перебуванням земельної ділянки у державній чи комунальній власності. Крім того, вибуття спірних земель із власності держави, віднесення її до категорії земель сільськогосподарського призначення та подальше господарське освоєння іншим землевласником унеможливить виконання як статутних завдань державного спеціалізованого лісогосподарського підприємства так і виконання заходів, передбачених матеріалами лісовпорядкування у масиві лісу в межах спірних земель та загалом лісництві.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 51 ГПК України якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

Згідно з ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені ст. 42 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Таким чином, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права чи обов`язки щодо однієї зі сторін.

Отже, особа, яку зазначає позивач як третю особу без самостійних вимог, має перебувати з однією зі сторін справи у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін.

Підставою для вступу (залучення) в судовий процес таких третіх осіб є їх заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в них права на позов або пред`явлення до них позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача.

Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше такі особи можуть мати самостійні вимоги на предмет спору.

Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи.

Суть інституту третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, полягає в тому, що його застосування слугує процесуальним забезпеченням права регресу, а умова, що за законом третя особа залучається чи вступає у справу на стороні позивача чи відповідача, передбачає, що участь у процесі третьої особи випливає з тих відносин, які пов`язують її з однією із сторін у процесі. Отже, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Тобто такі особи не є суб`єктами спірних правовідносин, тому суд не вирішує питання про їх права та обов`язки. Судове рішення лише в майбутньому може вплинути на їх права та обов`язки щодо якоїсь із сторін у спорі, зокрема в разі пред`явлення до них регресного позову (Аналогічна правова позиція викладена у постанові КЦС ВС від 24.01.2024 у справі № 757/31237/18 (провадження №61-12520св23)).

Суд вважає за необхідне залучити до участі у справі ТОВ «Мізоцький лісовик» як третю особу без самостійних вимог на стороні позивача, оскільки спірні земельні ділянки, щодо яких заявлені вимоги про витребування, відповідно до матеріалів лісовпорядкування та даних державного обліку належать до земель лісогосподарського призначення та з 2001 року перебувають у постійному користуванні ТОВ «Мізоцький лісовик». Правовий статус постійного землекористувача прямо залежить від того, кому належить земельна ділянка - державі чи органу місцевого самоврядування. У разі підтвердження незаконності переходу цих земель до комунальної власності та подальшої передачі їх в оренду іншим особам, судове рішення безпосередньо вплине на обсяг прав та гарантій постійного землекористування ТОВ «Мізоцький лісовик», а також на можливість виконання ним покладених на підприємство функцій у сфері ведення лісового господарства.

Окрім іншого, суд вважає за необхідне зазначити, що 18.10.2023 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" №3200-IX від 29.06.2023, яким серед іншого, внесено зміни до ГПК України, інших законів та підзаконних нормативно-правових актів.

Із урахуванням означених змін:

- згідно ч.6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

- відповідно ч.7 ст. 42 ГПК України, якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

З огляду на вищезазначене, судом роз`яснюється відповідачу-1 ОСОБА_1 про його право а третій особі яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариству з обмеженою відповідальністю «Мізоцький лісовик» про його обов`язок зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

З метою можливості виконання даної вимоги, суд роз`яснює, що згідно з пп.5-8 п.5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 (із змінами і доповненнями) офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Відповідно до абз.2 ч.5 ст. 6 ГПК України, пп.5-4-1 п.5 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 Електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Підсистема "Електронний кабінет" (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в Інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав (п. 8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021).

Керуючись ст. ст. 12, 162, 163, 164, 174, 176, 234, 235 ГПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 918/161/26.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Підготовче засідання у справі призначити на "12" березня 2026 р. на 14:40 год.

4. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Рівненської області за адресою: вул. Давидюка Тараса, 26А, м. Рівне, 33013, зал № 10.

5. Заяву Здолбунівської окружної прокуратури про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - задовольнити.

6. Залучити Товариство з обмеженою відповідальністю «Мізоцький лісовик» (вул. Здолбунівська, 17, смт. Мізоч, Рівненський район, Рівненська область, 35740, ) до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

7. Запропонувати учасника справи подати до суду:

а) прокуратурі, позивачу:

- відповідь на відзив і всі докази (які можливо доставити до суду) у 5-денний строк з дня отримання відзиву, а також докази направлення відповіді на відзив іншим учасникам справи.

б) відповідачам-1, - 2:

- відзив на позовну заяву і всі докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують заперечення проти позову (у разі їх наявності) - протягом 15-денного строку з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; одночасно надіслати іншим учасникам справи копію відзиву та додані до нього документи, докази такого направлення надати суду;

- у строк протягом 5-ти днів з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення на відповідь на відзив і всі докази (які можливо доставити до суду) з урахуванням вимог ст. 167 ГПК України, одночасно надіслати заперечення іншим учасникам справи та надати суду докази такого скерування.

в) третій особі: письмові пояснення щодо позовних вимог протягом 15-денного строку з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; одночасно надіслати іншим учасникам справи копію письмових пояснень та додані до них документи, докази такого направлення надати суду.

8. Роз`яснити відповідачам-1 та -2, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. При цьому, якщо докази не можуть бути подані разом з відзивом з об`єктивних причин, відповідач повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.ч. 3, 4 ст. 80 ГПК України).

9. Звернути увагу сторін на положення ст.ст. 74, 80, 81 ГПК України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання доказів, їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

10. Попередити сторін, що відповідно до ч. 2 ст. 118 ГПК України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

11. Звернути увагу сторін на те, що копії письмових доказів, які подаються, повинні бути оформлені відповідно до вимог ч. 4 ст. 91 ГПК України.

12. Повідомити сторін про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

13. Повідомити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про його право, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Мізоцький лісовик» про його обов`язок зареєструвати свій електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд ЄСІТС" та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Згідно з ч. 2 ст. 235 ГПК України вказана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Суддя І.О. Пашкевич