ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03.02.2026 м. ДніпроСправа № 904/63/26

За заявою Товариство з обмеженою відповідальністю "БК Будкомплект Дизайн"

про забезпечення позову в справі

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Будкомплект Дизайн", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс", м. Дніпро

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні Позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ГОЛДЕН СЕРВІС", м. Дніпро

про стягнення грошових коштів

Суддя Назаренко Н.Г.

Без участі представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "БК Будкомплект Дизайн" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" про стягнення грошових коштів у розмірі 1 484 475,23 грн.

Ціна позову складається з наступних сум:

- 1 417 175,90 грн. - сума попередньої оплати,

- 30 057,15 грн. - 3% річних,

- 37 242,18 грн. - інфляційні втрати.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань щодо своєчасної та повної поставки товару.

09.01.2026 від позивача через систему "Електронний суд" надійшла заява про забезпечення позову, в якій він просить суд вжити заходи забезпечення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Будкомплект Дизайн" () до Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" () про стягнення грошових коштів в сумі 1 484 475,23 грн. шляхом накладення арешту та заборони відчуження на грошові кошти, рухоме та нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" () в межах ціни позову 1 484 475, 23 грн.

Заява обґрунтована тим, що сам факт непостачання товару за який Позивачем було сплачено попередню оплату в сумі 1 417 175,23 грн є проявом недобросовісної поведінки, який підтверджує ризик ускладнення виконання рішення та унеможливлення ефективного захисту прав Позивача.

Заявник вказує, що до подання позову та заяви про забезпечення позову Позивачем вживалися заходи щодо розшуку майна Відповідача, зокрема було здійснено пошук нерухомого майна через додаток «Реєстр нерухомості», однак нерухомого майна зареєстрованого за Відповідачем виявлено не було.

Також було подано адвокатський запит до Регіонального сервісного центру МВС у Дніпропетровській області щодо наявності зареєстрованих за Відповідачем транспортних засобів. На теперішній час відповіді на відповідний адвокатський запит не надійшло.

12.01.2026 від позивача через систему "Електронний суд" надійшла уточнена заява про забезпечення позову, в якій заявник просить вжити заходи забезпечення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Будкомплект Дизайн" () до Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" () ) до про стягнення грошових коштів в сумі 1 484 475,23 грн. шляхом накладення арешту та заборони відчуження на наступне майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" ():

1. транспортний засіб марки «TOYOTA LAND CRUISER PRADO», номерний знак НОМЕР_1 , 2025 року випуску, об`єм двигуна 2393 см. куб., шасі НОМЕР_2 , дата реєстрації 14.08.2025 р., свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_3 в межах ціни позову 1 484 475,23 грн;

2. кошти, інше рухоме та нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" () в межах ціни позову 1 484 475,23 грн.

Заявник зазначає, що згідно з відповіддю Регіонального сервісного центру МВС у Дніпропетровській області від 08.01.2026, за Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОКРІВЛЯ ПЛЮС», , зареєстровано транспортний засіб марки «TOYOTA LAND CRUISER PRADO», номерний знак НОМЕР_1 , 2025 року випуску, об`єм двигуна 2393 см. куб., шасі НОМЕР_2 , дата реєстрації 14.08.2025 р., свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_3 .

13.01.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Покрівля Плюс" надійшли заперечення на заяву про забезпечення позову, в яких відповідач зазначає, що По суті, подана позивачем заява про забезпечення позову обґрунтована фактом непостачання товару за який позивачем було сплачено попередню оплату в сумі 1 417 175, 23 грн., що є проявом недобросовісної поведінки, який підтверджує ризик ускладнення виконання рішення та унеможливлення ефективного захисту прав Позивача, що є змістом позовних вимог та підлягає з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.

Ухвалою від 14.01.2026 призначено судове засідання з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Будкомплект Дизайн" про забезпечення позову на 19.01.2026.

19.01.2026 через систему "Електронний суд"від Відповідача надійшли додаткові пояснення.

В судовому засіданні 19.01.2026 оголошено перерву до 26.01.2026

26.01.2026 через систему "Електронний суд"від Позивача надійшла відповідь на заперечення.

Ухвалою від 26.01.2026 призначено судове засідання розгляду заяви про забезпечення позову в межах розумних строків на 28.01.2026

Судове засідання 28.01.2026 не відбулося.

Ухвалою від 29.01.2026 призначено судове засідання розгляду заяви про забезпечення позову в межах розумних строків на 03.02.2026

Судове засідання 03.02.2026 не відбулося.

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідно розгляд заяви про забезпечення позову відкласти в межах розумних строків.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

УХВАЛИВ:

1. Призначити судове засідання розгляду заяви про забезпечення позову в межах розумних строків на 09.02.2026 о 11:45 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 2-403 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

2. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

3. Рекомендувати учасникам справи надати суду інформацію щодо всіх наявних засобів зв`язку для оперативного повідомлення про дату, час та місце підготовчого/судового засідання у справі (електронна пошта, номер телефону тощо).

Господарський суд зазначає про те, що відповідно до Рекомендацій Ради суддів України, викладених у листі № 9рс-186/20 від 16.03.2020, сторони та інші учасники справи мають право подати до суду заяви про розгляд справ за їх відсутності. За умови надходження таких заяв від усіх учасників справи справа може бути розглянута судом за наявними матеріалами.

Суд звертає увагу сторін, що ознайомлення з матеріалами справи можливе в системі "Електронний суд" шляхом подання відповідної заяви.

Повідомити учасників справи, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- позовна заява, інші заяви по суті справи, а також будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 05.02.2026

Суддя Н.Г. Назаренко