ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

28.01.2026 Справа № 904/197/26

за позовом Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, м.Вінниця в інтересах держави в особі Якушинецької сільської ради, с.Якушенці, Вінницький район, Вінницька область

до Житлово-будівельного кооперативу "Ангарський 23", м.Дніпро

про стягнення 1 034 994,56 грн

Суддя Кеся Н.Б.

СУТЬ СПОРУ:

Вінницька окружна прокуратура Вінницької області 19.01.2026 року через систему "Електронний суд" звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Якушинецької сільської ради (далі-Позивач) з позовом до Житлово-будівельного кооперативу "Ангарський 23" (далі-Відповідач), в якому просить суд:

стягнути з Житлово-будівельного кооперативу «Ангарський 23» (49031, Дніпропетровська область, місто Дніпро пр. Поля Олександра, буд.59, ) на користь Якушинецької сільської ради (23222, Вінницька область, Вінницький район, с.Якушинці, вул.Новоселів, 1А, , р/р UA0002842, ГУК у Він.обл./м.Вінниця/ 24170000, код отримувача 37979858, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), призначення платежу - ККД -24170000 надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту) безпідставно збережені грошові кошти пайової участі на суму 1 034 994,56 грн, у тому числі 748009,13 грн за наслідками невиконання зобов`язань за кодом 24170000 «Надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту», 215606,91 грн інфляційні витрати (індекс інфляції) та 71378,52 грн три відсотки річних за користування грошовими коштами;

стягнути з відповідача на користь Вінницької обласної прокуратури (21050, м. Вінниця, вул. Монастирська,33, , р/р НОМЕР_1 , МФО 820172, отримувач: Вінницька обласна прокуратура) судові витрати.

В обґрунтування позову прокуратура посилається на те, що Житлово-будівельний кооператив "Ангарський 23" до 01.01.2020 року не укладав Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, відповідні грошові кошти, на виконання вимог Закону України від 29.09.2019 № 132-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» до бюджету Якушинецької сільської ради не сплачував, що свідчить про порушення Відповідачем встановленого обов`язку щодо сплати грошових коштів пайової участі.

За подання позову прокуратура сплатила судовий збір на суму 33251,65 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №3196 від 26.12.2025 року.

21.01.2026 року ухвалою суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 10.02.2026 о 10:00 год.

Разом з позовною заявою Вінницька окружна прокуратура Вінницької області подала до суду заяву про забезпечення позову.

21.01.2026 року ухвалою суд відмовив Вінницькій окружній прокуратурі Вінницької області в задоволенні заяви про забезпечення позову.

27.01.2026 року через систему "Електронний суд" Вінницька окружна прокуратура Вінницької області подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд з метою забезпечення позову першого заступника керівника Вінницької окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Якушинецької сільської ради до ЖБК «Ангарський 23» про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на суму 1 034 994,56 грн., у тому числі 748 009,13 грн. за наслідками невиконання зобов`язань, 215 606,91 грн. інфляційних витрат та 71 378,52 грн. три відсотки річних за користування грошовими коштами:

- накласти арешт на грошові кошти ЖБК «Ангарський 23» () як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать ЖБК «Ангарський 23», у межах суми позовних вимог на загальну суму 1 034994,56 грн;

- накласти арешт на нерухоме майно ЖБК «Ангарський 23» ();

- заборонити ЖБК «Ангарський 23» (), державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам та посадовим особам, які відповідно до законодавства України уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проводити в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державну реєстрацію змін до установчих документів ЖБК «Ангарський 23» (), що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, щодо: змін до відомостей про розмір статутного капіталу; змін до відомостей про розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників; змін до відомостей, пов`язаних із входженням до складу учасників.

В обґрунтування заяви прокуратура посилається на те, що Відповідач ЖБК «Ангарський 23» усупереч вимогам вищевказаного Закону не звернувся та не сплатив кошти пайової участі до місцевого бюджету Якушинецької сільської ради, що очевидним є порушенням майнових інтересів держави в бюджетній сфері;

наявних у ЖБК «Ангарський 23» грошових коштів недостатньо для захисту інтересів позивача, що унеможливить здійснення належного захисту майнових прав та законних інтересів позивача та виконання судового рішення (в разі задоволення позову);

крім того, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновниками ЖБК «Антарктичний пром» є ОСОБА_1 (який також є керівником), ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є громадянами Узбекистану. Належність засновників та керівника юридичної особи до громадянства іншої держави створює ризик їх виїзду за межі України та ухилення від виконання зобов`язань;

таким чином, існують ґрунтовні, об`єктивні підстави вважати, що відповідач взагалі може не виконати наявні перед позивачем грошові зобов`язання, про що свідчить, зокрема, його свідоме протиправне ігнорування виконання такого обов`язку;

наявне навмисне ухилення відповідача від погашення простроченої заборгованості та подальше зволікання із забезпеченням дієвого захисту майнових інтересів позивача призведе до утворення безнадійної заборгованості.

За подання заяви про забезпечення позову прокуратура сплатила судовий збір на суму 1331,20 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №94 від 26.01.2026 року.

Тож, розглянувши подану прокуратурою заяву про забезпечення позову, суд встановив таке.

Згідно зі ст. 136 ГПК України забезпечення позову допускається як до подання позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 910/9498/19, від 17.09.2020 у справі № 910/72/20, від 15.01.2021 у справі № 914/1939/20, від 16.02.2021 у справі № 910/16866/20 від 15.04.2021 у справі № 910/16370/20, від 24.06.2022 у справі № 904/3783/21, від 26.09.2022 у справі № 911/3208/21.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 ГПК України).

Тож, існують ґрунтовні, об`єктивні підстави вважати, що Відповідач взагалі може не виконати наявні перед Позивачем грошові зобов`язання, про що свідчить, зокрема, його свідоме протиправне ігнорування виконання таких зобов`язань.

У свою чергу вжиття заходів забезпечення позову є необхідним мінімумом задля забезпечення збалансованості інтересів сторін, оскільки це дасть можливість хоча б у якійсь частині виконати рішення суду у разі задоволення позову.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

За таких обставин тільки вжиття заходів до забезпечення позову є реальною гарантією ефективного захисту порушених інтересів Позивача.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у Відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

У випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість Відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь Позивача.

За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном, відчужити його) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін (вказана правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03.03.2023 у справі №905/448/22, від 21.09.2023 у справі № 922/1856/23).

До того ж, за обставин звернення з позовом про стягнення грошових коштів саме Відповідач має доводити недоцільність чи неспівмірність заходів забезпечення, вжиття яких просить у суду позивач (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.10.2022 у справі № 905/446/22).

Основною метою звернення Вінницької окружної прокуратури Вінницької області із цією заявою про забезпечення позову є захист і відновлення порушених прав та інтересів Якушинецької сільської ради.

Виконання в майбутньому судового рішення у цій справі із заявленими вимогами майнового характеру у разі задоволення позовних вимог безпосередньо залежить від тієї обставини, чи матиме Відповідач необхідну суму грошових коштів, а тому застосування вищевказаних заходів забезпечення позову безпосередньо пов`язане із предметом позову.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у справі № 917/805/23 у постанові від 06.12.2023.

Обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співвідношення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Отже, з огляду на предмет спору за позовом та викладені в заяві обставини щодо забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти та нерухоме майно, що належать Відповідачу, суд дійшов висновку, що обставини понесених Позивачем втрат дозволяють дійти висновків про необхідність накладення арешту на грошові кошти та нерухоме майно Відповідача, невжиття якого може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення можливо порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача.

Щодо заборони ЖБК «Ангарський 23» (), державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам та посадовим особам, які відповідно до законодавства України уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проводити в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державну реєстрацію змін до установчих документів ЖБК «Ангарський 23» (), що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, щодо: змін до відомостей про розмір статутного капіталу; змін до відомостей про розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників; змін до відомостей, пов`язаних із входженням до складу учасників, суд в цій частині заяви відмовляє, оскільки запропонований захід не пов`язаний з предметом спору і тому не може забезпечувати виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 86, 136-141, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України

УХВАЛИВ:

Застосувати заходи до забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти Житлово-будівельного кооперативу «Ангарський 23» () як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать ЖБК «Ангарський 23», у межах суми позовних вимог на загальну суму 1 034994,56 грн.

Застосувати заходи до забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно Житлово-будівельного кооперативу «Ангарський 23» (49031, Дніпропетровська область, місто Дніпро пр. Поля Олександра, буд.59, ).

Стягувач: Якушинецька сільська рада (23222, Вінницька область, Вінницький район, с.Якушинці, вул.Новоселів, 1А, , р/р UA0002842, ГУК у Він.обл./м.Вінниця/ 24170000, код отримувача 37979858, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), призначення платежу - ККД -24170000 надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту)

Боржник: Житлово-будівельний кооператив «Ангарський 23» (49031, Дніпропетровська область, місто Дніпро пр. Поля Олександра, буд.59, )

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 28.01.2026, відповідно до ст.326 Господарського процесуального кодексу України є обов`язковою на всій території України і виконується у порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 254-259 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Б. Кеся