УХВАЛА

02 лютого 2026 року

м. Київ

cправа № 922/900/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючої, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Харківської міської ради

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі

за позовом Харківської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Рівлад, ЛТД"

про розірвання договору, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення 15 098,14 грн,

ВСТАНОВИВ:

19.01.2026 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" надійшла касаційна скарга Харківської міської ради на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 (повний текст складено 05.12.2025), ухвалену за результатами перегляду рішення Господарського суду Харківської області від 29.07.2025 у справі № 922/900/25. Вказана касаційна скарга була подана 16.01.2026 через підсистему "Електронний суд".

Перевіривши матеріали касаційної скарги Харківської міської ради, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України в касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак у поданій касаційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у Харківської міської ради. Таким чином, касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в особи, від імені якої подається касаційна скарга, якщо така скарга подана через електронний кабінет її представника, сприяє обміну документів між іншими учасниками справи в електронній формі.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як установив Верховний Суд, Харківська міська рада подала позовну заяву у 2025 році. Її предметом були дві вимоги немайнового характеру та вимога майнового характеру про:

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Рівлад, ЛТД" на користь Харківської міської ради 15 098,14 грн заборгованості за договором оренди землі від 18.04.2012, зареєстрованим 10.05.2012 за № 00624, зі сплати орендної плати за період із 01.01.2020 по 28.02.2022, за користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: вул. Валентинівська, 21, м. Харків;

- розірвання договору оренди землі від 18.04.2012, зареєстрованого 10.05.2012 за № 00624, щодо земельної ділянки загальною площею 0,0214 га із кадастровим номером :10:001:0165, що знаходиться за адресою: вул. Валентинівська, 21, м. Харків;

- зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю фірму "Рівлад, ЛТД" повернути до земель запасу міста Харкова земельну ділянку загальною площею 0,0214 га із кадастровим номером :10:001:0165, що знаходиться за адресою: вул. Валентинівська, 21, м. Харків.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 29.07.2025 закрито провадження у справі № 922/900/25 на підставі пункту 2 частини 1 статті 231 ГПК України в частині позовної вимоги про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Рівлад, ЛТД" на користь Харківської міської ради 15 098,14 грн заборгованості за договором оренди землі від 18.04.2012, зареєстрованим 10.05.2012 за № 00624, зі сплати орендної плати за період із 01.01.2020 по 28.02.2022, за користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: вул. Валентинівська, 21, м. Харків.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 29.07.2025 у справі № 922/900/25 позов Харківської міської ради задоволено; розірвано договір оренди землі від 18.04.2012, зареєстрований 10.05.2012 за № 00624, щодо земельної ділянки загальною площею 0,0214 із кадастровим номером :10:001:0165 га, що знаходиться за адресою: вул. Валентинівська, 21, м. Харків; зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю фірму "Рівлад, ЛТД" повернути до земель запасу міста Харкова земельну ділянку загальною площею 0,0214 із кадастровим номером :10:001:0165 га, що знаходиться за адресою: вул. Валентинівська, 21, м. Харків.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі № 922/900/25 скасовано рішення Господарського суду Харківської області від 29.07.2025 у справі № 922/900/25 та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову Харківської міської ради відмовлено.

Харківська міська рада в касаційній скарзі просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі № 922/900/25, а рішення Господарського суду Харківської області від 29.07.2025 у справі № 922/900/25 залишити в силі.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, скаржник мав сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 9689,60 грн, розрахованому за формулою: 3028,00 х 2 х 200 % х 0,8, де 3028,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 2 - кількість вимог немайнового характеру, рішення щодо яких оскаржуються; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Однак Харківська міська рада доказів сплати судового збору до касаційної скарги не додала.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із частинами 2, 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 цього Кодексу.

Відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України останнім днем строку на оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі № 922/900/25, повний текст якої складено 05.12.2025, було 25.12.2025.

Проте Харківська міська рада подала касаційну скаргу через підсистему "Електронний суд" 16.01.2026, тобто поза межами двадцятиденного строку, встановленого частиною 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України для подання касаційної скарги. У прохальній частині касаційної скарги Харківська міська рада заявляє клопотання про поновлення такого строку. Обґрунтовуючи підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі № 922/900/25, скаржник зазначає, що в умовах воєнного стану значно зменшилась чисельність працівників органів міської ради, у зв`язку із чим збільшено трудове навантаження на працівників Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, що забезпечують представництво інтересів Харківської міської ради у судах. На підтвердження наведених обставин скаржник надає довідку Департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 12.01.2026 № 220/0/225-26. Крім того, скаржник зазначає, що більшу частину робочого часу діє режим повітряної тривоги, що змушує працівників Харківської міської ради перебувати в укритті. Ці обставини, на думку скаржника, є об`єктивно непереборними і такими, що не залежать від волевиявлення Харківської міської ради, пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного виконання представниками Харківської міської ради процесуальних дій протягом установленого законом строку. Крім того, посилаючись на статтю 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, скаржник відзначає, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати надмірного формалізму у трактуванні процесуального законодавства, який визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд. З урахуванням наведеного скаржник зазначає, що в надскладних умовах воєнного стану має бути забезпечено право на справедливий суд та дотримано принцип верховенства права, що забезпечується, зокрема, шляхом касаційного оскарження судових рішень.

Розглянувши наведені доводи скаржника, Верховний Суд зазначає таке.

Згідно із частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зміст наведеної правової норми свідчить про те, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, саме на заявника покладається обов`язок доведення наявності поважних причин пропуску процесуального строку.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, як органи державної влади, так і суб`єкти господарювання чи громадяни поставлені законом у рівні умови, у зв`язку із чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам судового процесу перед іншими призведе до порушення вказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Наведене повністю узгоджується із правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Верховний Суд зазначає, що наведені Харківською міською радою причини пропуску строку на касаційне оскарження не є такими, які об`єктивно унеможливили вчасне звернення із касаційною скаргою.

Ведення на території України воєнного стану не зупиняє перебігу процесуальних строків на звернення до суду. Питання щодо поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого строку (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22).

Посилання скаржника на надмірне навантаження, недостатню кількість працівників, що здійснюють представництво інтересів Харківської міської ради в судах, свідчать про суб`єктивний характер причин пропуску строку на касаційне оскарження та не ґрунтуються на обставинах, які є непереборними та мають об`єктивний характер. Інші обставини, наведені Харківською міською радою в обґрунтування причин пропуску процесуального строку, також не пов`язані з непереборними перешкодами для своєчасного вчинення процесуальної дії. При цьому касаційну скаргу подано аж 16.01.2025, тобто через 22 днів після спливу такого строку.

Таким чином, об`єктивно непереборних, не залежних від волевиявлення Харківської міської ради, пов`язаних із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для подання касаційної скарги скаржником не наведено, у зв`язку із чим, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави, викладені у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження, є неповажними.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Харківській міській раді необхідно подати до суду касаційної інстанції:

- касаційну скаргу в новій редакції, в якій слід зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника;

- докази сплати судового збору в установлених законом порядку і розмірі (9 689,60 грн) за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір";

- клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в якому слід навести підстави пропуску такого строку з наданням відповідних доказів.

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі № 922/900/25 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуюча Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак