ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 рокуСправа № 912/2759/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Глушкова М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області (вул. Братів Лисенків, 5, м. Знам`янка, Кіровоградська область, 27400) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (вул. Героїв АТО, 92, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50103)

до відповідача: Долинської міської ради (вул. Соборності України, 28, м. Долинська, Кіровоградська область, 28500)

про відшкодування шкоди,

секретар судового засідання - Коваленко Т.А.,

представники учасників справи:

від прокуратури - Мороз В.С., посвідчення № 075368 від 01.03.2023;

від позивача - участі не брали;

від відповідача - участі не брали,

у судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі - Інспекція, позивач), яка містить вимоги до Долинської міської ради (далі - Долинська міська рада, відповідач) про стягнення з Долинської міської ради на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) завданих збитків внаслідок незаконної порубки дерев у полезахисній лісовій смузі, не наданій у власність та користування, в розмірі 54 847,12 грн, з покладанням на відповідача витрат по сплаті судового збору.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що за відсутності встановлених винних осіб, відшкодування шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев покладається на Долинську міську раду та підлягає стягненню в судовому порядку.

Ухвалою від 03.11.2025 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 02.12.2025 та встановив учасникам справи строки для подачі заяв по суті.

Відповідно до ч. 11 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

Ухвалу суду від 03.11.2025 надіслано до електронних кабінетів учасників справи.

Зокрема, вказана ухвала доставлена відповідачу до його електронного кабінету 03.11.2025 об 18:19, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа та згідно з вимогами п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України вважається врученою 04.11.2025.

Тому, п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов сплив 19.11.2025.

Проте, відповідач у встановлений судом строк не скористався своїм правом на подання до суду відзиву на позов.

Згідно з ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

02.12.2025 господарський суд розпочав підготовче засідання, в якому оголосив перерву до 25.12.2025 протокольною ухвалою.

Ухвалою від 25.12.2025 господарський суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів за власною ініціативою, закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 20.01.2026.

У судовому засіданні 20.01.2026 прокурор позов підтримав.

Позивач та відповідач не забезпечили участь своїх представників у судовому засіданні 20.01.2026, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З огляду на викладене, господарський суд розглядає справу у судовому засіданні 20.01.2026 за відсутності представників сторін.

У засіданні суду 20.01.2026 досліджено докази.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення представника прокуратури, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив таке.

20.09.2023 представниками Державної екологічної інспекції проведено обстеження та виявлено незаконну рубку дерев породи дуб (3 штуки) та ясен (2 штуки) в загальній кількості 5 штук у полезахисній лісовій смузі, розташованій за координатами 48.21618, 32.73915 за межами с. Суходільське Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області (а.с. 24).

Виявлені Державною екологічною інспекцією наслідки незаконної порубки дерев в кількості 5 штук пнів та їх розміри зафіксовано в акті обстеження та Польовій переліковій відомості від 20.09.2023 (а.с. 24, 26).

Заміри діаметрів пнів зрубаних дерев здійснено рулеткою вимірювальною Р-3 Зав. № 13, повіреною ДП "Кіровоградський науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації" (свідоцтво про повірку № 639-М від 06.07.2023, чинне до 06.07.2024).

У подальшому, відповідно до додатку № 1 та Порядку проведення індексації такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами організаціями та громадянами" здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної порубкою дерев за межами населених пунктів (а.с. 25).

Згідно з розрахунком розмір вказаної шкоди від незаконної порубки дерев становить 54 847,12 грн.

22.09.2023 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу направлено на адресу ВП №1 (м. Долинська) КРУП ГУНП у Кіровоградській області повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (а.с. 22-23).

При цьому, СВ ВП № 1 (м. Долинська) КРУП ГУНП в Кіровоградській області 03.10.2023, на підставі матеріалів Інспекції внесено відомості до ЄРДР за № 0000425 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України за фактом незаконної порубки невстановленими особами 5 дерев на території полезахисної лісової смуги, розташованої за координатами 48.21618, 32.73915 за межами с. Суходільське Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, що призвело до завдання шкоди у сумі 54 847,12 грн (а.с. 21).

Відповідно до інформації філії "Центральний лісовий офіс" ДП "Ліси України" полезахсина лісова смуга, розташована за координатами 48.21618, 32.73915 за межами с. Суходільске, не належить до земель лісогосподарського призначення та не перебуває в постійному користуванні філії "Центральний лісовий офіс" ДП "Ліси України" (а.с. 44).

Відповідно до інформації Головного управління Державного земельного кадастру у Кіровоградській області № 10-11-0.331-3182/2-25 від 13.08.2025, земельна ділянка за географічними координатами 48.21618 та 32.73915 за межами с. Суходільске, не зареєстрована в Державному земельному кадастрі (а.с. 47).

Згідно з інформацією Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Кіровоградській області, викладеної у листі № 692/01-16 від 22.08.2025, земельна ділянка за наданими геопросторовими координатами не відносяться до земель, які знаходяться на балансі служби (а.с. 43).

Наразі досудове розслідування триває, особи, винні у вчиненні кримінального правопорушення, не встановлені, збитки у розмірі 54 847,12 грн, завдані інтересам держави, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, не відшкодовані.

Вказані обставини стали підставою для звернення прокурора до суду з позовом.

Стаття 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", ч. 1 якої визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абз. 1,2 ч. 3 ст. 23 вказаного Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абз. 4 цієї частини.

За правилами ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У відповідності до п. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України № 3-рп/99 у справі № 1-1/99 від 08.04.1999 прокурор або його заступник самостійно визначає з посиланням на чинне законодавство в чому полягає порушення інтересів держави, обґрунтовуючи в позовній заяві необхідність їх захисту, та визначає орган, який уповноважений державою виконувати відповідні функції в спірних правовідносинах.

У зазначеному рішенні вказано, що оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносин. Під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Статтею 16 Конституції України обов`язком держави визначено забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України.

Ліси України, за змістом ч. 2 ст. 1 Лісового кодексу України (далі - ЛК України), є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташування виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства у лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19.04.2017 (зі змінами), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7 вказаного Положення).

Згідно з Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України № 230 від 07.04.2020, територіальний (міжрегіональний територіальний) орган Держекоінспекції здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог закону про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо: пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, природного підросту та самосіву на землях, призначених під відновлення лісу, законності вирубування; раціонального та невиснажливого використання лісових ресурсів; здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, застосування пестицидів і агрохімікатів у лісовому господарстві та лісах; заготівлі деревини в порядку рубок головного користування та здійснення лісогосподарських заходів (п. п. 5 п. 2 Розділу II); проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням (п. 3 Розділу II Положення); вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах (п. 11. Розділу II Положення).

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 24.02.2023 № 40 (нова редакція, ідентифікаційний номер 43877118), Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, в тому числі, про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

Повноваження Державної екологічної інспекції Придніпровського округу поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Таким чином, саме Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Знам`янською окружною прокуратурою направлено на адресу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) лист від 23.01.2025 за № 52/02-691вих-25 щодо наявних порушень інтересів держави та вжиття заходів реагування (а.с. 30-31).

Відповідно до листа Інспекції від 13.02.2025 №3-1187-11 спеціалістами інспекції спільно з працівниками Відділення поліції № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області 20.09.2023 проведено обстеження місця незаконної порубки дерев у полезахисній лісовій смузі за координатами 48.21618, 32.73915 біля с. Суходільське на території Долинської міської ради Кропивницького району. За результатами складено акт обстеження місця незаконної порубки дерев у полезахисній лісовій смузі в кількості п`яти сироростучих дерев. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев невстановленими особами від 20.09.2023 сума збитків становить 54847,12 гривень. За результатами розгляду повідомлення слідчим відділенням ВП № 1 (м. Долинська) Кропивницького РУН ГУНП в Кіровоградській області розпочате кримінальне провадженим № 0000425 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Станом на 11.02.2025 будь-якої інформації про встановлення осіб, які здійснили незаконну порубку від СВ ВП № 1 (м. Долинська) до Інспекції не надходило. Інформація про власника чи користувача полезахисної лісової смуги за координатами 48.21618,32.73915 відсутня. Інспекцією не пред`являлись претензії (позови) про відшкодування збитків по зазначеній незаконній порубці до органів місцевого самоврядування (а.с. 32-35).

Враховуючи, що посадові особи Інспекції не вжили належних (достатніх) заходів щодо стягнення спричинених збитків інтересам держави, а також той факт, що незаконна порубка дерев завдає шкоди довкіллю, порушує встановлений законодавством порядок охорони навколишнього природного середовища, порушує інтереси держави, є обґрунтовані та достатні підстави для здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави з метою стягнення з відповідача шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісів, не переданих у користування.

Невідшкодування відповідачем завданої шкоди безпосередньо зачіпає інтереси держави, оскільки кошти на відшкодування такої шкоди мають надійти пропорційно до відповідних місцевого, обласного та державного бюджетів, що зобов`язує прокурора звертатись з відповідним позовом до суду для повернення коштів до бюджету.

Про намір звернутися до суду з позовною заявою Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомлено Інспекцію листом № 52/02-8058ВИХ-25 від 22.09.2025 (а.с. 56).

За таких обставин, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом, оскільки Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу тривалий час не вжито належних заходів з метою захисту інтересів держави.

Отже, прокурор дотримався вимог законодавства щодо порядку представництва в суді та обґрунтовано визначив орган, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даному спорі не оскаржена на підставі абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Розглядаючи спір по суті, господарський суд враховує таке.

Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Стаття 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлює, що підставою виникнення цивільних прав і обов`язків є завдання майнової шкоди.

Статтею 1 ЛК України визначено, що ліс - тип природних комплексів, у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище.

Усі Ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі - Закон) природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ) знаходяться під державною охороною.

Суб`єктами лісових відносин є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, юридичні особи та громадяни, які діють відповідно до Конституції та законів України (ст. 2 ЛК України).

Ч. 1 ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Статтею 15 Закону визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 16 ЛК України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.

Статтями 17-18 ЛК України встановлено, що у постійне та тимчасове користування ліси на землях комунальної власності для ведення лісового господарства надаються на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень за погодженням з органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища.

Частиною 2 ст. 19 ЛК України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Положеннями ст. 63 ЛК України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 64 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб (ч. 1 ст. 86 ЛК України).

Порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів (ст. 105 ЛК України).

Шкода, заподіяна лісу, не наданому в користування, у разі не встановлення осіб, винних у заподіянні шкоди, відшкодовується органом місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода (ч, 2 ст. 107 ЛК України).

Статтею 68 Закону визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації у повному обсязі.

Як вище було зазначено, згідно з інформацією Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області № 10-11-0.331-3182/2-25 від 13.08.2025 земельна ділянка, розташована за координатами 48.21618 та 32.73915 за межами с. Суходільське Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області не зареєстрована в Державному земельному кадастрі.

Згідно зі ст. 80 Земельного кодексу України суб`єктами права власності на землю є: а) громадяни та юридичні особи - на землі приватної власності; б) територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності; в) держава, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади, на землі державної власності.

Підпунктом 14.1.34 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України визначено, що власниками земельних ділянок є юридичні та фізичні особи (резиденти і нерезиденти), які відповідно до закону набули права власності на землю в Україні, а також територіальні громади та держава щодо земель комунальної та державної власності відповідно.

Відповідно до підп. 14.1.73 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України землекористувачами є юридичні та фізичні особи (резиденти і нерезиденти), які користуються земельними ділянками державної та комунальної власності: на праві постійного користування та на умовах оренди.

Згідно з п. "в" ч. 1 ст. 211 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та деретуляції у сфері земельних відносин" розділ X "Перехідних положень" Земельного кодексу України доповнено п. 24, яким визначено, що з дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель:

а) що використовуються органами державної влади, державними підприємствами, установами, організаціями на праві постійного користування (у тому числі земельних ділянок, що перебувають у постійному користуванні державних лісогосподарських підприємств, та земель водного фонду, що перебувають у постійному користуванні державних водогосподарських підприємств, установ, організацій. Національної академії наук України, національних галузевих академій наук);

б) оборони;

в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення;

г) зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи;

ґ) під будівлями, спорудами, іншими об`єктами нерухомого майна державної власності;

д) під об`єктами інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем державної власності;

е) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Таким чином, земельна ділянка, розташована за координатами 48.21618 та 32.73915 за межами с. Суходільське Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області належить до земель комунальної власності, не наданих у власність чи користування.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст. 1166 ЦК України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі.

Разом з тим, ЛК України унормовано відшкодування органом місцевого самоврядування шкоди, заподіяної лісу, не наданому в користування у разі не встановлення осіб, винних у заподіянні шкоди.

Тому, у даному випадку неправомірність дій особи не встановлюється, позаяк така особа відсутня. Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.09.2024 у справі № 918/1356/23.

З огляду на такі обставини, враховуючи, що у спірних правовідносинах конкретні особи, винні у заподіянні шкоди, не встановлені, вказане є умовою для покладення відповідальності за заподіяну лісу шкоду на орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.

Таким чином, за відсутності встановлених винних осіб у незаконній вирубці дерев та за обставини виявлення незаконної вирубки дерев на земельній ділянці, вкритій лісовою рослинністю, яка знаходиться у межах території відповідача, у спірних правовідносинах наявні усі умови, передбачені ч. 2 ст. 107 ЛК України, для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді відшкодування шкоди на підставі цієї норми закону за завдання шкоди лісу внаслідок незаконної вирубки дерев і саме відповідач, як орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода, є особою, відповідальною за виявлене правопорушення у вигляді незаконної вирубки дерев.

Отже, протиправна поведінка відповідача полягає в тому, що він не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконних рубок, не здійснив контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді нездійснення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на належній йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело (причинно-наслідковий зв`язок) до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та спричинення шкоди лісу.

Вина відповідача презюмується та ним не спростована.

Як вже зазначено, наслідки незаконної порубки дерев породи дуб (3 штуки) та ясен (2 штуки) в загальній кількості 5 штук у полезахисній лісовій смузі, розташованій за координатами 48.21618, 32.73915 за межами с. Суходільське Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, зафіксовані в акті обстеження від 20.09.2023, польовій переліковій відомості № 1 від 20.09.2023 та протоколі огляду місця події від 20.09.2023 (а.с. 24, 25-29).

Відповідно до такс, вказаних у додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, Інспекцією визначено розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев на вказаній земельній ділянці, що становить 54 847,12 грн.

Розмір шкоди у додатку 1 визначений, відповідно до діаметру дерев у корі біля шийки кореня за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до ступеня припинення росту.

В акті обстеження зазначено, що дерева є спиляними, що фактично означає повне припинення їх існування, а не просто пошкоджено до ступеня припинення росту.

Акт обстеження та польова перелікова відомість містять детальну інформацію щодо кількості пнів, інформація щодо діаметру пнів, їх опис та характеристика.

Отже, матеріалами справи підтверджено незаконну вирубку дерев у полезахисній лісовій смузі, розташованій за координатами 48.21618, 32.73915 за межами с. Суходільське Долинської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, внаслідок чого, завдано шкоду інтересам держави в розмірі 54 847,12 грн, а саме: акт обстеження місця незаконної вирубки дерев від 20.09.2023, у якому зазначена кількість вирубаної деревини - дуб (3 штуки) та ясен (2 штуки) в загальній кількості 5 штук, польова перелікова відомість №1 від 20.09.2023, в якій зафіксовано кількість та діаметр усіх незаконно вирубаних дерев у кількості 5 шт.

Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 247-252, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Долинської міської ради (вул. Соборності України, 28, м. Долинська, Кіровоградська область, 28500, ідентифікаційний код 04055222) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (вул. Героїв АТО, 92, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50103, ідентифікаційний код 43877118) за реквізитами (рахунок UA 0011525, отримувач коштів ГУК у Кіровоградській області/тг м. Долин/24062100, , код класифікації доходів бюджету 24062100, МФО 899998 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишньою природного середовища), банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.), завдані збитки внаслідок незаконної порубки дерев у полезахисній лісовій смузі, не наданій у власність та користування, в розмірі 54 847,12 грн.

Стягнути з Долинської міської ради (вул. Соборності України, 28, м. Долинська, Кіровоградська область, 28500, ідентифікаційний код 04055222) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (пр. Європейський, 4, м. Кропивницький, 25006, ідентифікаційний код 02910025) 3 028,00 грн судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення направити учасникам справи до електронних кабінетів.

Повний текст рішення складено 30.01.2026.

Суддя М.С. Глушков