ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"29" січня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/222/26

Господарський суд Одеської області у складі судді Желєзної С.П., розглянувши заяву заступника керівника Приморської окружної прокуратури м. Одеси (вх. №2-106/26 від 27.01.2026) про забезпечення позову, пред`явленого в інтересах держави в особі Одеської міської ради до фізичної особи-підприємця Альошиної Світлани Ігнатівни про усунення перешкод у користуванні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності та зобов`язання звільнити земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

27.01.2026 до Господарського суду Одеської області надійшла позовна заява заступника керівника Приморської окружної прокуратури м. Одеси (далі по тексту прокурор), пред`явлена в інтересах держави в особі Одеської міської ради до фізичної особи-підприємця Альошиної Світлани Ігнатівни (далі по тексту Альошина С.Г.), відповідно до якої прокурор просить суд:

1) усунути перешкоди у користуванні територіальною громадою міста Одеси в особі Одеської міської ради земельною ділянкою загальною площею 43,7 кв. м за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101, шляхом скасування державної реєстрації права власності відповідача на нежитлове приміщення, загальною площею 86,2 кв.м, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 1), що мало наслідком державну реєстрацію зміни речових прав щодо об`єкту нерухомого майна, площі та адреси, проведених згідно рішення державного реєстратора Новоселівської сільської ради Березівського району Одеської області Рубан М.О. від 29.04.2016, індексний номер рішення 29483887;

2) зобов`язати відповідача звільнити земельну ділянку загальною площею 43,7 кв. м за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101, та привести її у попередній стан шляхом знесення самочинно побудованого на вказаній земельній ділянці приміщення та приведення до попереднього стану (у відповідність до технічного паспорту, виготовленого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» 04.08.2005) самочинно реконструйованої квартири № 62, загальною площею 40,2 кв. м, за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А.

В обґрунтування заявленого позову прокурор стверджує, що після набуття відповідачем у 2016 році права власності на квартиру за відсутності передбачених законом підстав, а також необхідних документів, відповідачем було розширено площу квартири та внесено відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Прокурор вважає, що в результаті розширення належної відповідачу квартири було порушено право територіальної громади міста Одеси на володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою.

Разом з позовною заявою позивачем було подано до суду заяву (вх. №2-106/26 від 27.01.2026) про забезпечення позову, відповідно до якої прокурор просить суд:

1) накласти арешт на об`єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення, загальною площею 86,2 кв.м, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 1);

2) заборонити державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно проводити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно будь-які реєстраційні дії щодо об`єкту нерухомого майна - нежитлового приміщення, загальною площею 86,2 кв.м, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 1).

В обґрунтування поданої заяви прокурор зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову може мати наслідком відчуження відповідачем зареєстрованого об`єкта нерухомого майна, що призведе до подальшої реєстрації прав на інших осіб, унеможливить розгляд справи, матиме наслідком порушення права на доступ до правосуддя в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Прокурор також вказує, що заявлені заходи забезпечення позову відповідають вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. При цьому обрані заходи забезпечення позову не призведуть до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки майно фактично перебуватиме у володінні відповідача, обмежується лише можливість його відчуження та перереєстрації.

Розглянувши заяву прокурора про забезпечення позову, господарський суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. ст. 136, 137 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому судових рішень і задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача чи інших учасників справи для того, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Згідно зі ст. 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Враховуючи приписи ст. 140 ГПК України, господарський суд вважає за необхідне розглянути заяву прокурора без повідомлення учасників справи.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020р. у справі №753/22860/17).

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами щодо наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання щодо обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Адекватність (співмірність) заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Під час вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову необхідно враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, які не є учасниками судового процесу, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Предметом заявленого прокурором в інтересах держави в особі Одеської міської ради позову є вимоги до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності та зобов`язання звільнити земельну ділянку.

В обґрунтування заявленого позову прокурор посилається на розширення придбаної відповідачем у 2016 році квартири, яка розташована на першому поверсі, за рахунок забудови прибудинкової території багатоквартирного будинку, без отримання дозвільних документів, в тому числі, права користування земельною ділянкою.

Враховуючи звернення прокурора до суду з позовними вимогами про усунення перешкод у користуванні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності та зобов`язання звільнити земельну ділянку, господарський суд доходить висновку, що виконання судового рішення про знесення самочинно побудованого приміщення та приведення до попереднього стану самочинно реконструйованої квартири АДРЕСА_1 , безпосередньо буде залежати від обставини перебування такого об`єкта у власності відповідача.

Суд зазначає, що згідно з відомостями з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №462008608 від 28.01.2026 на належне відповідачу майно було накладено арешт на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеса від 05.12.2022 у справі №947/28931/22. Водночас у випадку скасування зазначеного арешту ОСОБА_1 може відчужити належний їй об`єкт нерухомого майна.

У випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін (пункти 21, 23 постанови Верховного Суду від 03.03.2023 у справі № 905/448/22).

Застосування подібного підходу є доречним і у випадку подання іншого позову майнового характеру, адже відповідач, який є власником майна, яке є предметом позовних вимог, може у будь-який час ним розпорядитися на власний розсуд. Вказаний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 10.09.2025 у справі №907/523/25.

Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Заборона відповідачеві, іншим особам вчиняти певні дії повинна узгоджуватись з предметом позову, тобто така заборона має стосуватися виключно предмета спору.

Розглянувши заяву прокурора в частині вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчинення реєстраційних дій, суд зазначає, що Верховним Судом у постанові від 11.06.2025 у справі № 907/82/25 вказано, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

З викладених обставин господарський суд, враховуючи наявність у ОСОБА_1 можливості в будь-який момент розпорядитися належним їй майном, що матиме наслідком неможливість захисту прав Одеської міської ради в межах одного даного судового провадження без нових звернень до суду, а також порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, доходить висновку про наявність передбачених ГПК України підстав для задоволення заяви прокурора шляхом накладення арешту на майно та заборони державним реєстраторам проводити будь-які реєстраційні дії щодо об`єкту нерухомого майна.

При цьому суд з метою недопущення порушення прав осіб, які не виступають учасниками даного судового процесу, вважає за необхідне вказати, що арешт накладається на майно, власником якого є відповідач.

Положеннями ч. 6 ст. 140 ГПК України визначено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 141 ГПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Враховуючи обрання прокурором такого виду заходу забезпечення позову як накладення арешту на майно та заборона вчиняти певні дії, господарський суд не вбачає правових підстав для застосування заходів зустрічного забезпечення.

Керуючись ст. ст. 136, 137, 140, 141, 234 Господарського процесуального кодексу України , суд, -

У Х В А Л И В :

1. Заяву заступника керівника Приморської окружної прокуратури м. Одеси про забезпечення позову - задовольнити.

2. Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення, загальною площею 86,2 кв.м, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 1), власником якого є ОСОБА_2 / АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 /.

3. Заборонити державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно проводити в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно будь-які реєстраційні дії щодо об`єкту нерухомого майна - нежитлового приміщення, загальною площею 86,2 кв.м, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Середньофонтанська, будинок 34-А, приміщення 101 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 1).

Стягувачами за ухвалою є Приморська окружна прокуратура м. Одеси /65062, Одеська область, м. Одеса, вул. Артура Савельєва, буд. 6; ідентифікаційний код 03528552/ та Одеська міська рада /65026, Одеська область, м. Одеса, пл. Біржова, 1; ідентифікаційний код 26597691/.

Боржником за ухвалою є ОСОБА_2 / АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 /.

Ухвала набрала законної сили 29.01.2026 та підлягає негайному виконанню.

Ухвала дійсна для пред`явлення у строк, передбачений ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції згідно із Законом №1404-VІІІ від 02.06.2016).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її підписання.

Суддя Желєзна Світлана Петрівна