РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.01.2026Справа № 910/7665/25

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Морозова С.М., при секретарі судового засідання Кот О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Олешівської окружної прокуратури

в інтересах держави в особі Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец Буд Девелопмент"

про стягнення 1 409 690,28 грн, -

За участю представників сторін:

від прокуратури: Куцоконь О.О. (службове посвідчення №081783 від 13.08.2025);

від позивача: не з`явились;

від відповідача: не з`явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

18.06.2025 року до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Олешівської окружної прокуратури, поданої в інтересах держави в особі Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області (позивач) про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец Буд Девелопмент" (відповідач) суми ПДВ, переплаченої позивачем за Договором про закупівлю робіт №1-СБД/23 від 08.11.2023 року, в розмірі 1 409 690,28 грн, у зв`язку зі звільненням від оподаткування податком на додану вартість робіт з будівництва нових житлових будинків за державні кошти згідно пп. 197.15 ст 197 Податкового кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 29.07.2025.

29.07.2025 до суду від представника Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

В підготовчому засіданні 29.07.2025 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 16.09.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2025 відмовлено в задоволенні заяви Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

01.08.2025 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що прокурором не доведено підстав звернення до суду в інтересах Служби, оскільки позивач є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю та наділений правом на здійснення захисту своїх прав. Також відповідачем зазначено, що норми ПКУ ним застосовані належним чином, а ПДВ відображено лише в тій частині, що підлягала оподаткуванню.

08.08.2025 до суду від представника Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 08.08.2025 року заяву Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду було задоволено.

11.08.2025 до суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що у даному випадку порушення інтересів держави полягає у неефективному та зайвому витрачанні бюджетних коштів, розпорядником яких є Служба, яка в свою чергу, ці інтереси не захистила. Окрім того, прокурором зазначено, що ПДВ нараховано на всю вартість будівництва.

10.09.2025 до суду від позивача надійшла заява представника Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Підготовче засідання 16.09.2025 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Морозова С.М. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.09.2025 призначено підготовче засідання на 04.11.2025.

03.11.2025 до суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника.

В підготовчому засіданні 04.11.2025 судом було оголошено перерву до 09.12.2025.

Ухвалою від 09.12.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 20.01.2026 року.

В судовому засіданні 20.01.2026 судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У засіданнях здійснювалась фіксація судового процесу технічним засобами у відповідності до статті 222 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

На офіційному веб-порталі електронної системи публічних закупівель "Prozorro" Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області (далі Служба) оголошено закупівлю: "Нове будівництво приватних житлових будинків по вул. Покровська, буд. 42, буд. 65, вул. Приозерна, буд. 11, буд. 22, буд. 29, буд. 70, буд. 73, буд. 80, вул., вул. Садова, буд. 66, буд. 66а, вул. Гагаріна, буд. 5, кв. 2, вул. Херсонська, буд. 5, буд. 87, с. Посад-Покровське Чорнобаївської сільської ради Херсонського району Херсонської області" UA-2023-10-02-011838-a.

20.10.2023 Службою було оприлюднене повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «Спец Буд Девелопмент», ціна тендерної пропозиції визначена в розмірі 40 665 235,58 грн з ПДВ, джерело фінансування закупівлі: державний бюджет України.

08.11.2023 між Службою та ТОВ «Спец Буд Девелопмент» укладено договір №1-СБД/23 про закупівлю робіт «Нове будівництво приватних житлових будинків по вул. Покровська, буд. 42, буд. 65, вул. Приозерна, буд. 11, буд. 22, буд. 29, буд. 70, буд. 73, буд. 80, вул., вул. Садова, буд. 66, буд. 66а, вул. Гагаріна, буд. 5, кв. 2, вул. Херсонська, буд. 5, буд. 87, с. Посад-Покровське Чорнобаївської сільської ради Херсонського району Херсонської області» (далі - Договір).

Пунктом 3.1 Договору сторонами передбачено, що ціна договору визначається на підставі договірної ціни (додаток №1 до Договору) i становить 40 665 235,58 грн, у тому числі ПДВ 20% - 6 777 539,26 грн.

Відповідно до п. 3.3. Договору визначено, що фінансування робіт проводиться відповідно до плану фінансування робіт, що є додатком до цього договору, який є його невід`ємною частиною (додаток №3 до даного Договору).

Відповідно до п.п. 3.5, 3.6 Договору, договірна ціна включає податки, збори та інші обов`язкові платежі до бюджетів, передбачені чинним законодавством України. У разі зміни нормативно-правових актів, що стосуються ціноутворення у будівництві, договір приводиться у відповідність до таких нормативно-правових актів шляхом укладення додаткової угоди.

Відповідно до п. 12.1, 12.2 Договору, розрахунки за виконані роботи здійснюються замовником відповідно до взятих бюджетних зобов`язань в межах бюджетних асигнувань (ст.49 Бюджетного Кодексу України), виключно в межах відповідних фактичних надходжень (ст.48 Бюджетного Кодексу України) на підставі підписаних актів приймання виконаних будівельних робіт (Форми КБ-2в), довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (Форми КБ-3) та/або підписаних актів приймання-передачі обладнання. Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форми КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3), акти приймання-передачі обладнання підписуються замовником за наявності у нього всіх необхідних виконавчих документів. Підрядник надає разом із формами КБ-2в, КБ-3 (у 4-х примірниках) замовнику в паперовому і електронному вигляді (в машинозчитувальному форматі) документи, що підтверджують виконання робіт, всю необхідну виконавчу документацію (сертифікати на застосовані матеріали, паспорти на конструкції та обладнання, акти на приховані роботи, документи, що підтверджують фактичні витрати на відрядження, та ін.), відомість ресурсів, яка підписана головним бухгалтером або керівником підприємства та завірена печаткою (за наявності), а також реєстр накладних застосованих матеріалів i устаткування із зазначенням вартості, завірений підписом керівника і печаткою (за наявності). Взаєморозрахунки проводяться на підставі виконаних обсягів робіт, що зазначені у проектній документації, та їх вартості, визначеній у договірній ціні.

Відповідно до інформації, наданої Головним управлінням Державної казначейської служби України у Херсонській області, на виконання умов Договору 13.12.2023 Замовник на підставі рахунку №78 від 12.12.2023 здійснив оплату Підряднику у розмірі 6 150 000,00 грн, з них ПДВ - 1 025 000,00 грн та 18.11.2024 - на підставі актів виконаних робіт від 11.11.2024 сплатив 2 308 141,68 грн., з них ПДВ 384 690,28 грн. Отже, за Договором сплачено 8 458 141, 68 грн (в т.ч. ПДВ 1 409 690, 28 грн) що підтверджується також інформацією з єдиного веб-порталу використання публічних коштів Spending.

13.12.2024 між Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області та Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕЦ БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ» було укладено додаткову угоду № 3 до договору №1-СБД/23 від 08.11.2023, відповідно до якої пункт 3.1. розділу 3 «Ціна договору» Договору №1-СБД/23 від 08.11.2023 викладено в новій редакції: «Ціна Договору визначається на підставі Договірної ціни (Додаток « 1 до Договору) і становить 39 065 427 грн. 02 коп. (тридцять дев`ять мільйонів шістдесят п`ять тисяч чотириста двадцять сім грн. 02 коп.) без ПДВ згідно пп. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України».

Разом з цим, як зазначає прокурор, грошові кошти сплачені в якості ПДВ Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області Товариству з обмеженою відповідальністю «СПЕЦ БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ» на виконання умов договору №1-СБД/23 від 08.11.2023 до укладення додаткової угоди №3 в розмірі 1 409 690, 28 грн повернуті та/або відшкодовані позивачу не були, що стало підставою для звернення до суду.

Відповідач заперечуючи проти задоволення позовних вимог зазначив, що прокурором не доведено підстав звернення до суду в інтересах Служби, оскільки позивач є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю та наділений правом на здійснення захисту своїх прав. Окрім того, норми ПКУ відповідачем застосовані належним чином, а ПДВ відображено лише в тій частині, що підлягала оподаткуванню, у зв`язку з чим в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Так, відповідно до статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Як передбачено частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

При цьому, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 та від 26.06.2019 року у справі № 587/430/16-ц та Верховного Суду від 21.07.2021 року у справі № 520/21430/18, від 20.09.2021 року у справі № 903/828/20, від 06.09.2021 року у справі № 562/3535/18.

У даному випадку, прокурор, подаючи позов в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області, послався на ч. 3-5 статті 53 ГПК України, ч. 3, 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та вказав на нездійснення останнім заходів щодо захисту інтересів держави.

Відповідно до п. 2.1.2., 2.2.2., 2.2.3. Положення про Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області, затвердженого Наказом Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури від 10.02.2025 №Н-52 (далі - Положення), метою діяльності служби є здійснення в межах визначених повноважень заходів з будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту), ремонту, модернізації інфраструктури, об`єктів житлової нерухомості, громадського призначення, виробничого комплексу, соціальної сфери, сфери житлово-комунального господарства, благоустрою населених пунктів, управління побутовими відходами (об`єктів оброблення відходів, полігонів), інженерно-транспортної, енергетичної інфраструктури, захисних споруд цивільного захисту, інших об`єктів, що мають вплив на життєдіяльність населення, військових об`єктів та майна, у сферах авіаційного, залізничного (крім утримання), морського та внутрішнього водного транспорту, автомобільного транспорту загального користування, міського електричного транспорту, у сфері забезпечення енергетичної ефективності будівель, а також щодо об`єктів і споруд оборонного та спеціального призначення. виконання в межах повноважень функцій замовника із закупівлі товарів, робіт та послуг, необхідних для забезпечення виконання мети, предмету діяльності та функцій Служби, визначених цим Положенням; виконання з дотриманням законодавства функцій одержувача бюджетних коштів.

Згідно з п.п. 2.3.31, 2.3.33, Положення про Службу з відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області остання наділена владними управлінськими функціями, які делеговані у якості повноважень, щодо забезпечення цільового, ефективного та результативного використання бюджетних коштів відповідно до вимог бюджетного законодавства, організації внутрішнього контролю за цільовим ефективним та результативним використанням бюджетних коштів, що надходять Службі з урахуванням вимог бюджетного законодавства.

Відповідно до п. 3.9 Положення Служба має самостійний баланс, розрахунковий, валютний та інших рахунки в установах банків, рахунків в органах Казначейства, печатки із зображенням Державного Герба України зі своїм найменуванням та найменуванням Уповноваженого органу управління.

Відповідно до п. 3.10. Положення, Служба має право укладати угоди, набувати майнові та немайнові права, нести відповідальність, бути позивачем і відповідачем у суді відповідно до законодавства.

Відповідно до п. п. 6.1.2., 6.1.10 Положення, Служба має право укладати в установленому порядку контракти (договори); здійснювати самопредставництво інтересів Служби в судах України через уповноважених осіб, у встановленому законодавством порядку, а також забезпечувати представництво Служби через представників у органах державної влади, правоохоронних органах, органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах та організаціях, незалежно від форм власності.

Таким чином, Служба є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження бюджетними коштами при реалізації повноважень у сфері будівництва, реконструкції, капітального ремонту, реставрації, інших інженерно технічних заходів та вцілому відновлення та розвитку інфраструктури держави. Правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади.

06.05.2025 Олешківською окружною прокуратурою направлено на адресу Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області з викладенням виявлених фактичних порушень інтересів держави та з проханням надати інформацію про вжиті самостійні заходи, спрямовані на захист інтересів держави щодо повернення зайво сплачених коштів ПДВ.

15.06.2025 до Олешківської окружної прокуратури надійшла відповідь, відповідно до якої повідомлено, що враховуючи узагальнюючу податкову консультацію щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування податком на додану вартість, встановленого пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України, затверджену наказом Міністерства фінансів України 09 серпня 2024 року № 397, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області прийняла рішення внести відповідні зміни до укладених договорів.

16.05.2025 Олешківською окружною прокуратурою повторно направлено на адресу Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області запит щодо надання актів виконаних актів приймання виконаних будівельних робіт за договором № 2-СБД/23 від 07.11.2023 та надання інформації щодо того чи планується Службою пред`явлення позову до ТОВ "СПЕЦ БУД ДЕВЕЛОПМЕНТ" про отримання безпідставно отриманих коштів ПДВ.

22.05.2025 до Олешківської окружної прокуратури надійшла відповідь від Служби №11-6/524, відповідно до якої повідомлено, що позовна заява Службою відновлення в найближчий час подаватися до суду не буде та вони не заперечують проти того, щоб прокуратура представляла інтереси Служби в суді.

Зі змісту листа, наданого у відповідь на зазначений запит прокуратури, вбачається, що позивачем самостійно не вживались дієвих заходів щодо повернення зайво сплачених коштів ПДВ та не планується звернення до суду з означеним питанням.

На підставі викладеного з урахуванням позиції, наведеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі №903/129/18, відповідно до якої сам факт не звернення до суду органу, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (навіть за відсутності підтвердження обставин щодо неможливості такого звернення), надає прокурору підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з відповідним позовом, суд вважає, що наведені прокурором обставини в якості підстав для застосування прокурором наданих Конституцією України та Законом України Про прокуратуру повноважень щодо представництва інтересів держави в суді в особі Служби є обґрунтованими.

Щодо суті позовних вимог, суд зазначає наступне.

Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на положення ч. 1 ст. 1212 Цивільного кодексу України, за якими особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Згідно частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків. Зокрема, унаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України, якою встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти.

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознак безпідставності такого виконання.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 05.12.2018 р. у справі № 367/6344/16-ц.

Таким чином, для задоволення позовних вимог на підставі статті 1212 ЦК України необхідно встановити відсутність між сторонами договірних взаємовідносин та, як наслідок цього, безпідставне отримання відповідачем коштів.

Ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України (частина 5 статті 180 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 11 Закону України "Про ціни і ціноутворення" вільні ціни встановлюються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін на всі товари, крім тих, щодо яких здійснюється державне регулювання цін.

Згідно з підпунктом 14.1.178 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податок на додану вартість - непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V цього Кодексу.

Відповідно до п. 197.15 статті 197 Податкового кодексу України звільняються від оподаткування операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.

Як слідує з матеріалів справи, договір було укладено Службою для будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти. Таким чином, даний договір підпадає під дію п. 197.15 статті 197 Податкового кодексу України.

Втім, 13.12.2024 (вже після оплати позивачем на рахунки відповідача 8 458 141,68 грн, в т.ч. ПДВ 1 409 690,28 грн) між Службою та відповідачем було укладено додаткову угоду № 3 до договору №1-СБД/23 від 08.11.2023, відповідно до якої пункт 3.1. розділу 3 "Ціна договору" договору №1-СБД/23 від 08.11.2023 викладено в новій редакції: "Ціна Договору визначається на підставі договірної ціни (додаток №1 до Договору) і становить 39 065 427 грн. 02 коп. без ПДВ згідно пп. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України.

Таким чином, правова підстава отримання відповідачем суми ПДВ 1 409 690,28 грн відпала, у зв`язку з внесенням сторонами змін до договору.

Оскільки відповідач отримав від позивача 1 409 690,28 грн ПДВ при тому, що відповідна операція звільнена від оподаткування та у зв`язку з укладенням додаткової угоди, правова підстава утримання ПДВ відпала, то неповернення відповідачем позивачу зазначеної суми, перерахованої поза межами визначених нормативним регулюванням та з безпідставним внесенням до умов договору платежів, має наслідком збагачення відповідача за рахунок позивача поза підставою, передбаченою законом. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.02.2022 р. у справі № 916/707/21.

Таким чином суд дійшов висновку, що правова підстава, на якій відповідачем були набуті вказані вище суми податку на додану вартість, є відсутньою, а тому такі кошти може бути витребувано відповідно до положень статті 1212 Цивільного кодексу України. У цьому разі відсутність існування договірного характеру правовідносин передбачає можливість застосування до них положень частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України.

З огляду на викладене, позовна вимога про стягнення з відповідача 1 409 690,28 грн безпідставно сплаченого податку на додану вартість підлягає задоволенню.

Згідно із ч. 2-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням викладеного, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено обґрунтованість заявленого позову в повному обсязі.

Судовий збір у розмірі 16 916,28 грн, відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на відповідача.

Керуючись статтями 73-74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 237-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец Буд Девелопмент" (, адреса: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 82, офіс 256) на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Херсонській області (, адреса: 73036, м. Херсон, вул. Поповича, 23) суму коштів в розмірі 1 409 690,28 грн (один мільйон чотириста дев`ять тисяч шістсот дев`яносто гривень 28 копійок).

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец Буд Девелопмент" (, адреса: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 82, офіс 256) на користь Херсонської обласної прокуратури (, адреса: м. Херсон, вул. Михайлівська, 33) суму судового збору у розмірі 16 916,28 грн (шістнадцять тисяч дев`ятсот шістнадцять гривень 28 копійок).

4. Після вступу рішення в законну силу видати накази.

5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складене 30.01.2026 року.

Суддя С. МОРОЗОВ