ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

"28" січня 2026 р.м. ОдесаСправа № 916/1173/19

Господарський суд Одеської області у складі:

судді В.С. Петрова

при секретарі судового засідання Я.С. Кондратюк

за участю представників:

від позивача - не з`явився,

від відповідача - Тишевич Н.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер до Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області про стягнення заборгованості у розмірі 1065941,38 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер звернулося до Господарського суду Одеської області з уточненою позовною заявою до Служби автомобільних доріг в Одеській області про стягнення заборгованості у розмірі 1065941,38 грн., з яких: 692,85 грн. - пені, 797141,65 грн. - інфляційних втрат та 267230,74 грн. - 3% річних. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на неналежне виконанням відповідачем зобов`язань за договорами підряду від 31.07.2017 р. № 39П/17, від 31.07.2017 р. № 40П, від 31.07.2017 р. № 41П, від 31.07.2017 р. № 43П в частині оплати вартості виконаних будівельних робіт.

Постановою Верховного Суду від 17.06.2020 р. скасовано постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 29.11.2019 р. та рішення Господарського суду Одеської області від 19.08.2019 р. у справі № 916/1173/19, справу направлено на новий розгляд до Господарського суду Одеської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2020 р. справу № 916/1173/19 передано на розгляд судді Господарського суду Одеської області Лічману Л.В.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.07.2020 р. (суддя Лічман Л.В.) прийнято справу № 916/1173/19 до свого провадження, призначено підготовче засідання за правилами загального позовного провадження на 05.08.2020 р.

Підготовче засідання 05.08.2020 р. не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Лічмана Л.В. в період з 28.07.2020 р. по 07.08.2020 р. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 10.08.2020 р. повідомлено учасників справи про те, що підготовче засідання відбудеться 08.09.2020 р.

Протокольною ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 р. господарським судом з власної ініціативи продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 12.10.2020 р., оголошено перерву у підготовчому засіданні до 22.09.2020 р.

Протокольною ухвалою Господарського суду Одеської області від 22.09.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 13.10.2020 р.

Протокольною ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.10.2020 р. оголошено перерву в судовому засіданні до 10.11.2020 р.

10.11.2020 р. Товариством з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер подано до суду письмове клопотання (зареєстроване за вх. № 30040/20), згідно з яким позивач просить суд зупинити провадження у справі № 916/1173/19 до набрання законної сили судовим рішенням Господарського суду Одеської області по справі № 916/1705/18.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 10.11.2020 (суддя Лічман Л.В.) вказане клопотання ТОВ Будівельна компанія Дорлідер задоволено; зупинено провадження у справі № 916/1173/19 до набрання законної сили судовим рішенням за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер (зареєстрована 05.11.2020 р. за вх. № 2-4012/20) про роз`яснення рішення Господарського суду Одеської області від 15.11.2018 р. по справі № 916/1705/18.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Господарського суду Одеської області № 289 від 16.12.2025 р., у зв`язку з відрахуванням наказом голови суду № 28-к від 16.12.2025 судді Лічмана Л.В. зі штату суду, відповідно до Указу Президента України № 942/2025 від 13.12.2025 Про призначення судді, статті 15 Закону України Про судоустрій і статус суддів, пункту 9 статті 32 Господарського процесуального кодексу України та на виконання пункту 10.6.4. Засад використання автоматизованої системи документообігу в Господарському суді Одеської області, затверджених рішенням зборів суддів від 20.03.2025 № 17-01/2025, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 916/1173/19.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2025 року справу № 916/1173/19 передано на розгляд судді Петрову В.С.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 22.12.2022 р. суддею Петровим В.С. прийнято справу № 916/1173/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер до Служби автомобільних доріг в Одеській області про стягнення заборгованості у розмірі 1065941,38 грн. до свого провадження, поновлено провадження у справі № 916/1173/19 з 20 січня 2026 р., при цьому підготовче засідання призначено на 20 січня 2026 р. о 12:00 год., викликано учасників справи у підготовче засідання.

20.01.2026 р. від Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області через підсистему Електронний суд ЄСІТС до господарського суду надійшло клопотання (вх. № 2140/26), відповідно до якого відповідач просить суд змінити назву відповідача зі Служби автомобільних доріг в Одеській області на Службу відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області. Як вказує відповідач, 31.03.2023 року Уповноваженим органом управління Служби Державним агентством відновлення та розвитку інфраструктури прийнято рішення про перейменування Служби та затвердження установчих документів, на основі яких діє служба (Положення про службу), у новій редакції. Відповідно до наказу Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України № Н-129 від 31.03.2023 року Деякі питання діяльності Служби автомобільних доріг в Одеській області Службу автомобільних доріг в Одеській області перейменовано у Службу відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області. При цьому відповідач зауважує, відповідно до Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 89 від 06.04.2023 року відповідні зміни внесені до ЄДРПОУ.

У підготовче засідання, призначене на 20.01.2026 р. о 12:00 год., представники позивача та відповідача не з`явилися.

Так, ухвалою Господарського суду Одеської області від 20.01.2026 р. замінено назву відповідача зі Служби автомобільних доріг в Одеській області на Службу відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області та відкладено підготовче засідання на 28 січня 2026 р. об 11:00 год., при цьому явку учасників справи у підготовче засідання визнано обов`язковою.

Водночас у підготовче засідання, призначене на 28.01.2026 р. об 11:00 год., представник позивача не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи позивач був повідомлений судом належним чином шляхом направлення ухвали суду від 20.01.2026 року до електронного кабінету позивача.

Наразі суд зауважує, що вказана ухвала суду була вручена 20.01.2026 р. о 19:59 год. позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер, у якого наявний зареєстрований в системі Електронний суд електронний кабінет, в порядку ч.ч. 5, 7 ст. 6 ГПК України, про що свідчить довідка Господарського суду Одеської області про доставку електронного документу за вих. № 916/1173/19/4827/26 від 27.01.2026 р.

Наразі позивач не надав доказів поважності причин нез`явлення представника, будь-яких клопотань або заяв про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило.

Поряд з цим суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 р. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права ГПК України.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Так, слід зазначити, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. зі справи Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому відповідно до ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і в той же час учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою. Крім цього, учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, а також надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

Крім того, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 42 ГПК України визначено обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.ч. 1-3, 6 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Суд викликає або повідомляє експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

У рішенні від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа проти Іспанії Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Положеннями ч. 2 ст. 183 ГПК України визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

При цьому частиною 2 статті 202 ГПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Між тим поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано. У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (аналогічна позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 17 жовтня 2023 року у справі № 910/25456/15).

У постанові від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про таке:

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду. Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом. Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності. При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою. Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова може, має право, за власної ініціативи та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних. Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи імперативна заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду..

Отже, ч. 1 ст. 226 ГПК України визначає перелік рівнозначних підстав, за наявності будь-якої з них у суду виникає імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду. Однією із таких підстав є нез`явлення позивача (його представника) у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомлення позивачем про причини неявки, крім випадку якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому суд наголошує, що ГПК України максимально забезпечує можливість для учасників справи добросовісно і ефективно реалізовувати свої процесуальні права та обов`язки, зокрема, учасники судового процесу завчасно повідомляються судом про час і місце судового засідання (мінімум за 5 днів); учасники справи мають процесуальне право дистанційно подати до суду документи в паперовій формі через установи зв`язку (Укрпошта, кур`єрські служби тощо); учасники справи мають процесуальне право дистанційно подати до суду документи в електронній формі у будь-який час за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля); учасники справи можуть залучити до представництва декількох представників або приймати участь у справі в порядку самопредставництва; учасники справи мають право дистанційно приймати участь в судовому засіданні поза межами суду або в приміщенні іншого суду в режимі відеоконференції.

Крім того, господарський суд зауважує, що позивач зареєстрований у підсистемі Електронний суд та має свій електронний кабінет, що вказує на можливість повідомити суд щодо наміру взяти участь у судовому засіданні особисто або неможливості з`явитись у визначені судом дати та час (через повітряну тривогу, зайнятість у інших справах тощо).

Таким чином, з урахуванням вищевказаних норм законодавства та висновків Верховного Суду, у разі нез`явлення позивача (його представника) у судове засідання або не повідомлення позивачем про причини неявки та неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду, адже іншого процесуальним законом не передбачено.

Як зазначалося вище, у підготовче засідання 20.01.2026, а також 28.01.2026 р. року представник позивача не з`явився, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не подав та не повідомив суду поважних причин неявки.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер, як особа, яка звернулася до суду за захистом своїх прав та інтересів, не сприяла вирішенню спору та не виконала процесуальний обов`язок з`явитися в засідання суду за викликом суду або повідомити суд про причини неявки, а тому позов Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер до Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області про стягнення заборгованості у розмірі 1065941,38 грн. підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Дорлідер до Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Одеській області про стягнення заборгованості у розмірі 1065941,38 грн. залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повну ухвалу складено та підписано 29.01.2026 року.

Суддя В.С. Петров