ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"04" лютого 2026 р. м. Ужгород Справа № 907/58/26

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

розглянувши позовну заяву Ужгородської окружної прокуратури, м. Ужгород

до відповідача 1 Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, м. Ужгород

та до відповідача 2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Державний Земельний Банк", м. Київ

про визнання незаконними та скасування наказів, визнання недійсним договору оренди землі, витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння та скасування їх державної реєстрації

в с т а н о в и в:

Прокурор звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до відповідачів в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 28.06.2023 №2-ІЗ «Про затвердження технічних документацій із землеустрою щодо інвентаризації земель та земельних ділянок державної власності» в частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності за кадастровим номером :10:011:0040, місцерозташування: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада, площа 528,8894 га, з цільовим призначенням: 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 20.06.2025 №317-сг в частині надання в оренду товариству з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» () земельної ділянки площею 528,8894 га з кадастровим номером :10:011:0040, що розташована за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада, на строк 50 років для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (код цільового призначення згідно класифікатора видів цільового призначення земельних ділянок 01.01).

- визнати недійсним договір оренди від 26.06.2025, серія та номер: 290/57-25- ДО/1757, укладений між Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області та товариством з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» щодо земельної ділянки площею 528,8894 га з кадастровим номером :10:011:0040, що розташована за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада.

- витребувати з володіння Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області () та товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» () земельну ділянку з кадастровим номером :10:011:0040, розташовану за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада (згідно з даними Державного земельного кадастру поділену на земельні ділянки :10:011:0041 площею 505,4592 га, :10:011:0042 площею 1.2289 га, :10:011:0043 площею 7,3762 га, :10:013:0011 площею 13,1903 га, :10:013:0012 площею 1,6348 га) на користь держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації ().

- скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державну реєстрацію речових прав на земельну ділянку площею 528,8894 га з кадастровим номером :10:011:0040, що розташована за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада, з одночасним припиненням зареєстрованих речових прав на неї.

- скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровими номерами :10:011:0041 площею 505,4592 га, :10:011:0042 площею 1.2289 га, :10:011:0043 площею 7,3762 га, :10:013:0011 площею 13,1903 га, :10:013:0012 площею 1,6348 га з цільовим призначенням: 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

За правилами господарського процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, а також вимогам статті 172 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок та розміри сплати судового збору визначені у Законі України "Про судовий збір" (далі - Закон). Згідно ст. 3 Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. При цьому, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового - 1,5% від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року у розмірі 3 328,00 гривні.

Абзацом 2 ч. 3 ст. 6 Закону України „Про судовий збір передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір").

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем заявлено вимоги про:

- визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 28.06.2023 №2-ІЗ «Про затвердження технічних документацій із землеустрою щодо інвентаризації земель та земельних ділянок державної власності» в частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності за кадастровим номером :10:011:0040, місцерозташування: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада, площа 528,8894 га, з цільовим призначенням: 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 20.06.2025 №317-сг в частині надання в оренду товариству з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» () земельної ділянки площею 528,8894 га з кадастровим номером :10:011:0040, що розташована за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада, на строк 50 років для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (код цільового призначення згідно класифікатора видів цільового призначення земельних ділянок 01.01).

- визнання недійсним договору оренди від 26.06.2025, серія та номер: 290/57-25- ДО/1757, укладений між Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області та товариством з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» щодо земельної ділянки площею 528,8894 га з кадастровим номером :10:011:0040, що розташована за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада.

- витребування з володіння Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області () та товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» () земельної ділянки з кадастровим номером :10:011:0040, розташовану за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада (згідно з даними Державного земельного кадастру поділеної на земельні ділянки :10:011:0041 площею 505,4592 га, :10:011:0042 площею 1.2289 га, :10:011:0043 площею 7,3762 га, :10:013:0011 площею 13,1903 га, :10:013:0012 площею 1,6348 га) на користь держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації ().

- скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державної реєстрації речових прав на земельну ділянку площею 528,8894 га з кадастровим номером :10:011:0040, що розташована за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада, з одночасним припиненням зареєстрованих речових прав на неї.

- скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :10:011:0041 площею 505,4592 га, :10:011:0042 площею 1.2289 га, :10:011:0043 площею 7,3762 га, :10:013:0011 площею 13,1903 га, :10:013:0012 площею 1,6348 га з цільовим призначенням: 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Прокурор з посилання на правові висновки об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 02.12.2020 у справі №905/105/20 вважає, що заявлена вимога про витребування земельної ділянки з володіння Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області () та товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» () не змінить державну форму власності на відповідну земельну ділянку, а відповідна земельна ділянка є обмеженою в цивільному обороті та не підлягає ринковій оцінці, така вимога про витребування спірної земельної ділянки фактично являється вимогою немайнового характеру.

Щодо вимоги Прокурора про витребування з володіння Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області () та товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» () земельної ділянки з кадастровим номером :10:011:0040, розташовану за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, Пацканівська сільська рада (згідно з даними Державного земельного кадастру поділеної на земельні ділянки :10:011:0041 площею 505,4592 га, :10:011:0042 площею 1.2289 га, :10:011:0043 площею 7,3762 га, :10:013:0011 площею 13,1903 га, :10:013:0012 площею 1,6348 га) на користь держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації (), судом враховано таке.

Відповідно до пунктів 53-55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Як убачається зі змісту позовної заяви у справі №907/58/26 спірні правовідносини між сторонами не врегульовані договірними відносинами, оскільки прокурором заявлено позовну вимогу про витребування майна на користь держави в особі Закарпатської обласної державної адміністрації, яка не є стороною договору оренди, таким чином спір не випливає з орендних правовідносин, спір пов`язаний з захистом права на земельну ділянку.

Таким чином, позовні вимоги про повернення земельних ділянок (у позадоговірних зобов`язаннях) у цьому спорі мають майновий характер, оскільки є вимогами про захист права, об`єктом якого є земельні ділянки, тобто майно, що підлягає грошовій оцінці, тому судовий збір повинен визначатися з урахуванням вартості спірних земельних ділянок. (Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 02.12.2020 по справі №905/105/20).

Відповідно до часини 3 статті 162, пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 163 Господарського кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцентному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Всупереч пункту 3 статті 162, статті 163 Господарського процесуального кодексу України прокурор не повідомив ціни позову. Лише щодо орієнтовного розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс та очікує понести у зв`язку з розглядом справи, прокурор вказав, що під час з`явлення позовної заяви понесено витрати на сплату судового збору в сумі 34 944,00 грн.

Однак, судом звернуто увагу, що згідно з пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Прокурор в позовній заяві не зазначив ціну позову та не надав належних і допустимих доказів на підтвердження вартості (оцінки) земельної ділянки, яку просить повернути, що унеможливлює перевірку судом ціни позову, скільки кожна вимога є самостійною і може бути розглянута як окремо так і об`єднаною.

Господарський суд звертає увагу прокурора, що саме нормативна грошова оцінка відображає вартість земельної ділянки, а, отже, судовий збір за звернення до суду із вимогою про повернення земельної ділянки має бути розрахований на підставі витягу про нормативну грошову оцінку.

Згідно з ч. 1, абзацу 2 ч. 3 ст. 36 Закону України „Про Державний земельний кадастр № 3613-VI від 07.07.2011р. на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, оприлюднюються картографічна основа, індексні кадастрові карти (плани) та всі відомості Державного земельного кадастру, передбачені статтями 12-15 цього Закону, в тому числі у векторному вигляді, без права їх зміни (редагування). Перегляд, копіювання та роздрукування інформації про персональні дані власників та користувачів земельних ділянок здійснюються за умови ідентифікації особи (фізичної або юридичної), яка отримує доступ до інформації, з використанням кваліфікованого електронного цифрового підпису чи іншого альтернативного засобу ідентифікації особи.

З огляду на викладене суд зауважує про наявність у прокурора права на безкоштовне отримання витягу про нормативну грошову оцінку спірних земельних ділянок через електронні сервіси Держгеокадастру (https://e.land.gov.ua/services) або через Єдиний портал державних послуг Дія.

Підсумовуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що за звернення із даним позовом прокурор (позивач) мав сплатити в дохід державного бюджету судовий збір за немайнові вимоги та судовий збір, розмір якого має визначатись в залежності від вартості спірних ділянок, які прокурор просить повернути, на підставі витягу про їх нормативну грошову оцінку.

З огляду на викладене, точну суму судового збору, яку прокурор має доплатити, суд визначити не може, оскільки не має можливості перевірити розмір його сплати за звернення до суду із позовною вимогою майнового характеру.

Таким чином, позивачем в порушення вимог статті 164 ГПК України не надано до позовної заяви документів, які підтверджують, зокрема сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Крім того, стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон), який набрав чинності 15.07.2015. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Абзац третій частини третьої цієї статті передбачає заборону здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

За змістом позовної заяви прокурор вказує, що компетентним органом в даному випадку є Закарпатська обласна державна адміністрація.

Разом з тим, з титульної сторінки позовної заяви вбачається, що Закарпатська обласна державна адміністрація визначена прокурором як інша особа та позивач.

Водночас, в додатках до позовної заяви міститься файл «позовна заява сканована.PDF.».

Відповідно до ч.2 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частинами 5 та 6 статті 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.

Відповідно до пункту 24 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 №1845/0/15-21 (далі Положення) підсистема Електронний суд (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою wiki.court.gov.ua.

Відповідно до п.26 Положення електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Відповідно до пункту 27 Положення до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Згідно з п.12.1.1 Інструкції з використання підсистеми Електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Інструкція) подача заяв відбувається покроково, кількість кроків може відрізнятися в залежності від типу судочинства та обраного шаблону.

За правилами п.12.1.2. Інструкції загальний принцип подачі позову (первинної заяви) до суду складається з наступних кроків:

-вхід до власного електронного кабінету за допомогою електронного ключа;

-перехід до розділу заяви та натискання кнопки створити;

-вибір потрібного способу подачі заяви: особисто або як представник (захисник);

-натискання кнопки наступний крок;

-у разі необхідності, повернення до попереднього кроку здійснюється шляхом натискання кнопки повернутись;

Відповідно до п.12.8 Інструкції на кроці Текст заяви для створення тексту заяви можна скористатись вбудованими редакторами, або скопіювати та вставити заздалегідь підготовлений текст.(п.12.8.1) В тексті заяви не потрібно зазначати назву заяви та додатків до неї, найменування суду та учасників. Вказані атрибути автоматично формуються засобами ЕС та будуть відображені на завершальній стадії створення заяви. (п.12.8.2)

На кроці Додатки слід завантажити всі документі, відео-, аудіо- та інші файли, які підтверджують позовні вимоги. Для кожного виду заяви у даному розділі ЕС міститься перелік типових рекомендованих додатків. Щоб завантажити додаток, потрібно натиснути відповідну кнопку та обрати файл для прикріплення. Файл також можна просто перетягнути до відповідного вікна. (п.12.10.1., п.12.10.2. Інструкції)

Суд зазначає, що текст позовної заяви який додано у форматі PDF-файлу, як додаток до основної заяви не є належним чином оформленою позовною заявою, поданою через підсистему Електронний суд, як того вимагають положення процесуального законодавства.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

При цьому, суд звертає увагу заявника, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Керуючись статтями 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Ужгородської окружної прокуратури, м. Ужгород - без руху.

Встановити прокурору десятиденний строк з дня вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити прокурора про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Надати суду докази направлення іншим учасникам справи документів на усунення недоліків позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили 04.02.2026 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ремецькі О.Ф.