ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"28" січня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/2429/21

Господарський суд Одеської області у складі судді Д`яченко Т.Г.

при секретарі судового засідання Меленчук Т.М.

розглянувши справу №916/2429/21

За позовом: Заступника керівника Одеської обласної прокуратури (65026, м. Одеса, вул. Пушкінська, 3; ) в інтересах держави в особі Одеської міської ради (65004, м. Одеса, пл. Думська, 1; )

До відповідачів: Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" (65000, м. Одеса, вул. Рішельєвська, 27; ), Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" (65013, м. Одеса, Миколаївська дорога, 253; ), Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6)

Про скасування реєстрації декларації, визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, припинення права власності та зобов`язання вчинити певні дії

Представники:

від прокуратури: Капустін М.В., посвідчення

від Одеської міської ради: Асташенкова О.І., самопредставництво

від Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування": Опанасенко А.В., довіреність

від Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД": Вовк О.Є., довіреність

від Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича: не з`явився

Встановив: Заступник керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Одеської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування", Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД", Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича, у якій просить суд:

- скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, яка зареєстрована Управлінням ДАБК ОМР 27.12.2019 за № ОД 33;

- визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк В.Д. від 04.02.2020, індексний номер 50958628, на підставі якого за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" зареєстровано право власності на будівлю ресторану „Якіторія" загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований за вищевказаною адресою;

- припинити право власності Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" на будівлю ресторану „Якіторія", яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.);

- визнати недійсним договір купівлі - продажу серія та номер: 249 від 19.03.2020, посвідчений приватним нотаріусом Рощіною Г.І. щодо відчуження Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" 6/10 спірної будівлі на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД";

- припинити право власності Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" на будівлю ресторану „Якіторія", яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

- знести самочинно збудований будинок, загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування";

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" привести земельну ділянку розташовану в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 до попереднього стану.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 16.08.2021р. прийнято позовну заяву Заступника керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Одеської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до розгляду та відкрито провадження у справі №916/2429/21. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на "20" вересня 2021 р. о 11:30. Запропоновано відповідачам підготувати та надати до суду і одночасно надіслати позивачам та прокурору відзив на позов, оформлений з урахуванням вимог, встановлених ст.165 ГПК України, протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду. Викликано учасників справи та прокурора у підготовче засідання, призначене на 20.09.2021р. о 11:30.

Одночасно з поданням позовної заяви до суду, Заступником керівника Одеської обласної прокуратури було подано клопотання про витребування доказів по справі №916/2429/21.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 16.08.2021р. клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури про витребування доказів задоволено повністю. Витребувано з Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, що знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Черняховського, 6, належним чином засвідчену копію реєстраційної справи щодо об`єкта нерухомого майна, який розташований в м.Одеса по вул. Генуезька,1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

19.08.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано клопотання про повернення позовної заяви, яке судом у подальшому було залишено без задоволення.

02.09.2021р. до суду від Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради надійшли витребувані судом документи.

03.09.2021р. до суду Державним реєстратором юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича надано відзив.

08.09.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано відзив.

10.09.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано відзив.

16.09.2021р. від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Велес-Агро ЛТД." надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 20.09.2021р. продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі №916/2429/21 на 30 днів до 17.11.2021р. Відкладено підготовче засідання на "13" жовтня 2021р. о 10:00. Викликано учасників справи у підготовче засідання, призначене на 13.10.2021р. о 10:00.

12.10.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано клопотання про закриття провадження в частині позовних вимог.

13.10.2021р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 01.11.2021р. о 10:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.10.2021р. повідомлено Одеську міську раду, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та Державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться "01" листопада 2021 р. о 10:30.

18.10.2021р. до суду прокурором надано відповіді на відзиви.

29.10.2021р. до суду Державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк Володимира Дмитровича надано клопотання про розгляд справи без його участі.

29.10.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано відповідь на відзив.

01.11.2021р. судове засідання не відбулось, у зв`язку з непрацездатністю судді Д`яченко Т.Г. у період з 25.10.2021р. по 10.11.2021р. включно.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.11.2021р. призначено підготовче засідання у справі на "24" листопада 2021 р. о 12:00. Викликано учасників справи у підготовче засідання, призначене на 24.11.2021р. о 12:00.

16.11.2021р. до суду прокурором було подано клопотання про витребування доказів.

23.11.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано заперечення проти клопотання прокурора про витребування доказів.

24.11.2021р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 07.12.2021р. о 12:40.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 24.11.2021р. повідомлено Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" та Державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться "07" грудня 2021 р. о 12:40.

07.12.2021р. до суду прокурором було надано клопотання про призначення експертизи.

Приймаючи до уваги, що 07 грудня 2021р. з 11 год. 55 хв. до 13 год. 05 хв. всі працівники та відвідувачі суду були евакуйовані з адміністративної будівлі, у зв`язку з проведенням ГУДСНС України в Одеській області та ГУНП в Одеській області оперативно-розшукових заходів з приводу анонімного повідомлення про закладення вибухового приладу в адміністративній будівлі, судове засідання не відбулось.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.12.2021р. призначено підготовче засідання у справі на "14" грудня 2021 р. о 12:30. Запропоновано сторонам по справі ознайомитись з клопотанням прокурора про призначення експертизи та надати до суду відповідні пояснення щодо поданого прокурором клопотання. Викликано учасників справи у підготовче засідання, призначене на 14.12.2021р. о 12:30.

13.12.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано клопотання про призначення експертизи.

14.12.2021р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано клопотання про призначення експертизи.

14.12.2021р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 17.12.2021р. о 10:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 14.12.2021р. клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури про витребування доказів від 16.11.2021р. задоволено частково.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 14.12.2021р. повідомлено сторін по справі №916/2429/21: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Товариство з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" та Державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться "17" грудня 2021 р. о 10:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.12.2021р. клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури від 07.12.2021р. задоволено частково. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" від 13.12.2021р. задоволено частково. Призначено у справі №916/2429/21 судову експертизу.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2022р. апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Велес-Агро ЛТД" та заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" про приєднання до апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Велес-Агро ЛТД" - задоволено частково. Ухвалу Господарського суду Одеської області від 17.12.2021 року про призначення експертизи у справі № 916/2429/21 скасовано. Справу № 916/2429/21 передано на розгляд до Господарського суду Одеської області.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.07.2022р. підготовче засідання у справі призначено на "15" серпня 2022 р. о 12:00. Викликано учасників справи та прокурора у підготовче засідання, призначене на 15.08.2022р. о 12:00.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 15.08.2022р. клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури від 06.07.2022р. задоволено. Призначено у справі №916/2429/21 комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу. Проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 19.10.2022р. поновлено провадження у справі №916/212429/21. Розгляд клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.10.2022р. вх. № ГСОО 22920/22 призначено на "07" листопада 2022 р. о 09:30. Викликано представників учасників справи та прокурора у судове засідання на 07.11.2022р. о 09:30.

07.11.2022р. у судовому засіданні було оголошено перерву по розгляду клопотання судового експерта до 21.11.2022р. о 12:15.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.11.2022р. повідомлено відповідача по справі №916/2429/21: Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться "21" листопада 2022 р. о 12:15.

21.11.2022р. судове засідання не відбулось через відсутність електропостачання в приміщенні суду.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.11.2022р. призначено розгляд клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.10.2022р. вх. № ГСОО 22920/22 по справі №916/2429/21 на "23" листопада 2022 р. о 12:45.

23.11.2022р. судове засідання не відбулось через відсутність електропостачання в приміщенні суду.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 29.11.2022р. призначено розгляд клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.10.2022р. вх. № ГСОО 22920/22 по справі №916/2429/21 на "30" листопада 2022 р. о 15:00. Викликано учасників справи у судове засідання, призначене на 30.11.2022р. о 15:00.

30.11.2022р. судове засідання не відбулось через відсутність електропостачання в приміщенні суду.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 01.12.2022р. призначено розгляд клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.10.2022р. вх. № ГСОО 22920/22 по справі №916/2429/21 на "05" грудня 2022 р. о 12:45. Викликано учасників справи у судове засідання, призначене на 05.12.2022р. о 12:45.

21.11.2022р. до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" було надано клопотання про приєднання доказів (вх. № ГСОО 26393/22). Відповідачем було зазначено суду, що документація із землеустрою щодо земельної ділянки кадастровий номер :24:005:0024, що розташована по вул. Генуезькій, 1 в м. Одесі повинна знаходитись у Державному фонді документації із землеустрою та оцінки земель.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.12.2022р. клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.10.2022р. вх. №ГСОО 22920/22 по справі №916/2429/21- розглянуто по суті та задоволено. Залучено до матеріалів справи клопотання Одеської міської ради від 21.11.2022р. вх. № ГСОО 26496/22 разом з доданими документами. Залучено до матеріалів справи клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" від 21.11.2022р. вх. № ГСОО 26393/22 разом з доданими документами. Узгоджено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз строк виконання експертизи понад 90 календарних днів. Провадження у справі №916/2429/21 зупинено до одержання результатів експертизи. Матеріали справи №916/2429/21 надіслано на адресу Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

09.02.2023р. до суду від Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 10.02.2023р. поновлено провадження у справі №916/212429/21. Розгляд клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 17.10.2022р. вх. № ГСОО 22920/22 призначено на "28" лютого 2023 р. о 12:00. Викликано представників учасників справи та прокурора у судове засідання на 28.02.2023р. о 12:00.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 28.02.2023р. клопотання судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз від 09.02.2023р. вх. №ГСОО 4098/23 по справі №916/2429/21- розглянуто по суті. Залучено до матеріалів справи письмові пояснення, надані 28.02.2023р. з боку Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування". Провадження у справі №916/2429/21 зупинено. Матеріали справи №916/2429/21 надіслано на адресу Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

04.08.2023р. до суду від експертної установи надійшов висновок експертів судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи від 28.07.2023р. №22-4927.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.08.2023р. поновлено провадження у справі №916/2429/21. Підготовче засідання у справі призначено на "23" серпня 2023 р. о 10:00. Запропоновано учасникам справи та прокурору ознайомитись з висновком експертів та надати письмові пояснення станом на момент розгляду справи. Викликано учасників справи та прокурора у судове засідання 23.08.2023р. о 10:00.

22.08.2023р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано пояснення щодо експертизи.

23.08.2023р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про вікладення підготовчого засідання на 18.09.2023р. о 12:30, на задоволення клопотання відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД".

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.08.2023р. повідомлено відповідачів по справі 916/2429/21 Товариство з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" та Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться "18" вересня 2023 р. о 12:30.

13.09.2023р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано клопотання про закриття провадження у справі.

18.09.2023рю до суду прокурором надано клопотання про долучення доказів, відповідно до якого прокурором було залучено до матеріалів справи копію Висновка експертів судової земельно-технічної експертизи №23-4446 від 15.09.2023р., складений Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.09.2023р. клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" від 12.10.2021р. вх. №ГСОО 26937/21про закриття провадження в частині позовних вимог задоволено. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" від 13.09.2023р. вх.№ ГСОО 31623/23 про закриття провадження в частині позовних вимог - задоволено.

Провадження у справі №916/2429/21 в частині позовних вимог Заступника керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування", Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД", Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради про скасування реєстрації декларації, визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, припинення права власності та зобов`язання вчинити певні дії - закрито.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.09.2023р. клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури від 18.09.2023р. вх. № ГСОО 32194/23 про виклик експертів задоволено. Викликано у судове засідання, призначене на 05 жовтня 2023р. о 11:00, судових експертів Ярован В.М. та Степанкевич С.С. ОНДІСЕ для надання пояснень щодо висновку експертів судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи від 28.07.2023р. №22-4927. Відкладено підготовче засідання у справі на "05" жовтня 2023 р. о 11:00. Викликано учасників справи та прокурора у підготовче засідання, призначене на 05.10.2023р. о 11:00.

04.10.2023р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано клопотання про залучення документів.

05.10.2023р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 16.10.2023р. о 14:20.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.10.2023р. викликано у судове засідання, призначене на "16" жовтня 2023 р. о 14:20, судових експертів Ярован В.М. та Степанкевич С.С. ОНДІСЕ для надання пояснень щодо висновку експертів судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи від 28.07.2023р. №22-4927. Повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться 16.10.2023р. о 14:20.

16.10.2023р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 18.10.2023р. о 09:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 16.10.2023р. повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича по справі №916/2429/21 про судове засідання, яке відбудеться "18" жовтня 2023 р. о 09:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.10.2023р. призначено у справі №916/2429/21 повторну комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу. Проведення повторної комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи доручено Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

26.01.2024р. до суду від судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшло клопотання вх. № ГСОО 33/24 по справі №916/2429/21 (вих. Від 24.01.2024р. №КСЕ-19/116-23/23491).

Листом суду від 29.01.2024р. було повідомлено експерту установу про необхідність направлення до господарського суду Одеської області матеріалів справи №916/2429/21.

16.02.2024р. до суду надійшли матеріали справи №916/2429/21.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 19.02.2024р. поновлено провадження у справі №916/2429/21. Розгляд клопотання судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. вх. № ГСОО 33/24 по справі №916/2429/21 призначено на "11" березня 2024 р. о 11:30.

06.03.2024р. до суду Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" були надані пояснення щодо клопотання судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

06.03.2024р. до суду Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано пояснення щодо клопотання експертів про залучення відповідних фахівців та надання додаткових матеріалів необхідних для складання висновку експертів.

11.03.2024р. до суду прокурором були надані пояснення.

11.03.2024р. судове засідання перервалось у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.03.2024р. призначено судове засідання по розгляду клопотання судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. вх. № ГСОО 33/24 по справі №916/2429/21 на "01" квітня 2024 р. о 12:20.

26.03.2024р. до суду Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано пояснення щодо клопотання експертів.

01.04.2024р. до суду прокурором було надано клопотання про залучення доказів.

01.04.2024р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого провадження на 15.04.2024р. о 09:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 01.04.2024р. повідомлено відповідачів по справі №916/2429/21 Товариство з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" та Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про судове засідання, яке відбудеться "15" квітня 2024р. о 09:30.

Однак, під час розгляду клопотання судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України вх. № ГСОО 33/24 по справі №916/2429/21 від експертної установи надійшло повідомлення від 11.03.2024р. про неможливість проведення судової експертизи. (вх. ГСОО 11997/24 від 21.03.2024р), у зв`язку з незадоволенням клопотання експертів. (а.с. 172, т.10).

15.04.2024р. до суду Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано свої пропозиції щодо експертної установи для призначення повторної експертизи, відповідно до яких відповідач просив доручити проведення експертизи Приватному підприємству "Дельта-Консалтінг".

Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" було заначено, що відповідач підтримує пропозиції щодо експертної установи, що були надані Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування".

15.04.2024р. у судовому засіданні було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого провадження на 18.04. 2024 р. о 11:30.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.04.2024р. призначено у справі №916/2429/21 повторну комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу. Проведення повторної комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи доручено Приватному підприємству "Дельта-Консалтінг".

04.06.2024р. від судового експерта Приватного підприємства "Дельта-Консалтінг" надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів, необхідних для дачі експертного висновку.

Листом Господарського суду Одеської області від 06.06.2024р. на адресу відповідачів скеровано рахунок за виконання робіт з судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, згідно ухвали суду від 18.04.2024р. по справі №916/2429/21.

Листом Господарського суду Одеської області від 06.06.2024р. було повідомлено експертну установу про необхідність направлення до господарського суду Одеської області матеріалів справи № 916/2429/21.

11.06.2024р. до суду надійшли матеріали справи №916/2429/21.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 12.06.2024р. поновлено провадження у справі №916/2429/21. Розгляд клопотання судового експерта Приватного підприємства "Дельта-Консалтінг" від 04.06.2024р. вх. № ГСОО 22152/24 призначено на "24" червня 2024 р. о 12:00. Прокурору та учасникам справи запропоновано ознайомитись з клопотанням судового експерта Приватного підприємства "Дельта-Консалтінг" від 04.06.2024р. вх. № ГСОО 22152/24 та надати до суду запитувані експертом документи у строк до 20.06.2024 року. Викликано представників учасників справи та прокурора у судове засідання, призначене на 24.06.2024р. о 12:00.

19.06.2024р. до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надійшли пояснення щодо клопотання судового експерта.

20.06.2024р. Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано пояснення щодо клопотання судового експерта.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 24.06.2024р. клопотання судового експерта Приватного підприємства "Дельта-Консалтінг" від 04.06.2024р. вх. №ГСОО 22152/24 по справі №916/2429/21розглянуто по суті. Залучено до матеріалів справи пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" від 19.06.2024р. вх. № ГСОО 24051/24. Залучено до матеріалів справи пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" від 20.06.2024р. вх. №ГСОО 24214/24. Провадження у справі №916/2429/21 зупинено Матеріали справи №916/2429/21 надіслано на адресу Приватного підприємства "Дельта-Консалтінг".

28.07.2025р. до суду від експертної установи надійшов висновок експерта №263/24 повторної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 24.06.2025р.

30.07.2025р. до суду від експертної установи надійшли матеріали господарської справи та технічний звіт з виконання досліджень меж земельних ділянок кадастровий номер :51:005:0061 та :24:005:0024 під багатоповерховою нежитлової будівлею за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, буд. 1.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 04.08.205р. поновлено провадження у справі №916/2429/21. Підготовче засідання у справі призначено на "18" серпня 2025 р. о 12:30. Запропоновано учасникам справи та прокурору ознайомитись з висновком судової експертизи та технічним звітом, а також надати письмові пояснення станом на момент розгляду справи. Викликано учасників справи та прокурора у судове засідання на 18.08.2025р. о 12:30.

12.08.2025р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано пояснення.

13.08.2025р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано пояснення.

18.08.2025р. суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 15.09.2025р. о 12:50, із викликом учасників справи в судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.08.2025р. повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про підготовче засідання, яке відбудеться "15" вересня 2025 р. о 12:50.

02.09.2025р. до суду прокурором надано клопотання, відповідно до якого він просив суд викликати експертів ПП «Дельта-Консалдінг» Накул О.М. та Сікорську О.А. (для надання роз`яснень за висновками повторної комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 263/24 від 24.06.2025р.

12.09.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано заперечення проти клопотання прокурора.

15.09.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано заяву про повернення клопотання про виклик експертів.

15.09.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано заяву про проведення засідання без участі представника.

15.09.2025р. суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 17.09.2025р. о 13:00, із викликом учасників справи в судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 15.09.2025р. повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича та ТОВ „Корисне харчування" про підготовче засідання, яке відбудеться "17" вересня 2025 р. о 13:00.

16.09.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано заперечення проти клопотання прокурора.

17.09.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано заяву про проведення засідання без участі представника.

У судовому засіданні, яке відбулось 17.09.2025р. судом залучено до матеріалів справи повноваження стосовно особи підписанта клопотання про виклик експертів від 02.09.2025р. та судом зазначено, що відсутні підстави задля залишення без розгляду клопотання прокурора від 02.09.2025р. про виклик експертів.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.09.2025р. клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури від 02.09.2025р. вх. № ГСОО 27079/25 про виклик експертів задоволено частково. Викликано у судове засідання, призначене на 24.09.2025р. о 14:00, судових експертів Приватного підприємства "Дельта-Консалдінг" Накул О.М. та Сікорську О.А. для надання пояснень щодо наданого висновку №263/24 повторної комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 24.06.2025р.

24.09.2025р. суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 13.10.2025р. о 12:00, із викликом учасників справи в судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 24.09.2025р. повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про підготовче засідання, яке відбудеться "13" жовтня 2025 р. о 12:00.

03.10.2025р. до суду судовим експертом надано пояснення щодо висновку, зробленого за результатами проведеної експертизи.

09.10.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано пояснення щодо повторної судової експертизи.

10.10.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано пояснення щодо повторної судової експертизи.

13.10.2025р. суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 20.10.2025р. о 09:30, із викликом учасників справи в судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.10.2025р. повідомлено учасників справи про підготовче засідання, яке відбудеться "20" жовтня 2025 р. о 09:30.

13.10.2025р. до суду прокурором надано клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів.

16.10.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" надано заперечення проти клопотання прокурора від 13.10.2025р. про долучення до матеріалів справи письмових доказів.

16.10.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано заперечення проти клопотання прокурора від 13.10.2025р. про долучення до матеріалів справи письмових доказів.

20.10.2025р. до суду прокурором надано клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів.

У судовому засіданні 20.10.2025р. клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів від 13.10.2025р., за вх. 31941/25 судом задоволено, у зв`язку з тим, що прокурором було усно заявлено клопотання про поновлення строку на подання додаткових доказів. Однак суд зауважив прокурору, що у зв`язку з відсутністю в додатках до цієї заяви доказів відправки Товариству з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" всієї заяви з доданими до неї документами, суд не буде приймати ці письмові докази до уваги, якщо прокурором не буде усунуто вказане порушення (а.с.113, т.14).

Суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу в порядку ст. 118,119 ГПК України, якою залишив клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, за вх.32811/25 від 20.10.2025р. без розгляду, за відсутності клопотання прокурора про поновлення процесуального строку.

Заперечення від Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" від 16.10.2025р. за вх. 32504/25 та 32544/25 залишено судом без задоволення, забезпечуючи прокурору доступ до суду та для повного та всебічного дослідження всіх обставин справи.

20.10.2025р. суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 03.11.2025р. о 12:20, із викликом учасників справи в судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 20.10.2025р. повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про підготовче засідання, яке відбудеться "03" листопада 2025 р. о 12:20.

20.10.2025р. прокурором надано пояснення.

28.10.2025р. прокурором надано клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів, а також прокурор просив суд визнати поважними причини пропуску строку та поновити прокурору пропущений строк.

28.10.2025р. Товариством з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" надано пояснення.

31.10.2025р. Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано заперечення проти зупинення провадження у справі.

03.11.2025р. Товариством з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" надано заперечення проти клопотання прокурора від 28.10.2025р. про долучення до матеріалів справи письмових доказів.

У судовому засіданні, 03.11.2025р. суд залучив до матеріалів справи докази відправки прокурором Товариству з обмеженою відповідальністю "Корисне-Харчування" клопотання від 13.10.2025р. Також, забезпечуючи доступ до суду прокурору, суд поновив строк на подачу додаткових доказів та залучив до матеріалів справи клопотання від 28.10.2025р. разом з усіма додатками.

03.11.2025р. судом, без оформлення окремого документа, було постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 01 грудня 2025р. о 10:00, із викликом учасників справи у судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 03.11.2025р. повідомлено Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про судове засідання по розгляду справи по суті, яке відбудеться "01" грудня 2025 р. о 10:00. Резервні дати: 08.12.2025р. о 12:00 та 15.12.2025р. о 12:00. Викликано представників учасників справи у судове засідання, призначене на 01.12.2025р. о 10:00.

28.11.2025р. до суду Одеської міською радою надано клопотання про відкладення розгляду справи.

01.12.2025р. судом оголошено перерву на резервну дату на 08.12.2025р. о 12:00, із викликом сторін.

02.12.2025р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" надано пояснення, із врахування вступного слова прокурора.

08.12.2025р. судом було оголошено перерву у розгляді справи по суті на резервну дату, визначену ухвалою Господарського суду Одеської області від 03.11.2025р., однак, суд вважав за необхідне визначити інший час проведення судового засідання для розгляду справи по суті 15.12.2025 - об 11год. 30хв., з повідомленням усіх учасників судового процесу.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.12.2025р. повідомлено учасників справи про судове засідання по розгляду справи по суті, яке відбудеться "15" грудня 2025 р. об 11:30. Резервна дата 22.12.2025р. о 12:40.

11.12.2205р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано клопотання про врахування правових висновків Верховного Суду та ЄСПЛ.

11.12.2205р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" надано вступне слово.

15.12.2205р. до суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" надано вступне слово.

18.12.2025р. до суду від Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради надійшло повідомлення, відповідно до якого було зазначено суду, що розпорядженням Одеського міського голови від 18.11.2025р. №1300К Шерстюк В.Д. звільнено з посади державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради за власним бажанням.

22.12.2025р. до суду Товариством з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" подано заяву, відповідно до якої відповідач просив суд закрити провадження до відповідача державного реєстратора Шерстюк В.Д. в порядку п. 6 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

22.12.2025р. судове засідання не відбулося, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 22.12.2025р. судове засідання по розгляду справи №916/2429/21 по суті призначено (з урахуванням перебування судді у відпустці з 24.12.2025р. по 16.01.2026р.) на "28" січня 2026 р. о 14:00. Викликано представників учасників справи у засідання, призначене на 28.01.2026р. о 14:00.

У судовому засідання 28.01.2026р. судом заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Корисне харчування" про закриття провадження у справі до відповідача державного реєстратора Шерстюка В.Д. було залишено без задоволення, за відсутністю підстав, передбачених п. 6 ч. 1 ст. 231 ГПК України, для закриття провадження у даній справі в частині зазначеного відповідача, оскільки в даному випадку мало місце звільнення з посади державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради, тоді як, у постанові Верховного Суду від 10.12.2019р. по справі №910/4257/19, висновки якої просив взяти до уваги представник заявника, містяться висновки суду, засновані за результатами встановлення інших обставин ніж у даній справі, а саме - припинення підприємства відповідача шляхом ліквідації.

У судовому засіданні 28.01.2026 року судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено 02.02.2026 року.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, суд встановив.

Прокурором в обґрунтування поданого позову було зазначено суду, що Одеською обласною прокуратурою установлено, що Управлінням ДАБК ОМР 27.12.2019р. за № ОД 33 зареєстрована декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1), який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1.

На підставі зазначеної декларації про готовність об`єкта до експлуатації та технічного паспорта, виготовленого ТОВ «Одеське БТІ», державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюком В.Д. прийнято рішення від 04.02.2020р., індексний номер 50958628, на підставі якого за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" зареєстровано право власності на будівлю ресторану «Якіторія» загальною площею 1890,5 кв.м.

Як зазначає прокурор, на підставі договору купівлі - продажу серія та номер: 249 від 19.03.2020р., посвідченого приватним нотаріусом Рощіною Г.І., 6/10 вказаної будівлі було відчужена на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД".

Ґрунтуючи заявлені позовні вимоги, прокурором було зазначено суду, що зазначена реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, реєстрація права власності на нього та договір купівлі продажу частини будівлі є незаконними та порушують інтереси позивача.

Прокурор посилався на ч. 1, ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та зазначав, що в п. 13 зазначеної декларації в якості документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, замовником будівництва Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" зазначено державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯЖ № 475462 від 23.12.2008р. з кадастровим номером :24:005:0024.

Відповідно до технічного паспорту № 444/19 від 27.01.2020р., виготовленого ТОВ «Одеське БТІ», який було використано при реєстрації права власності на зазначений об`єкт будівництва, площа земельної ділянки, яка зайнята будівлею становить 467 кв.м.

Прокурором було зауважено суду, що площа земельної ділянки, яка належить Товариству з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЖ 475462 та має кадастровий номер :24:005:0024 складає лише 394 кв.м, тобто на 73 кв.м менше ніж забудована площа згідно до вищевказаного технічного паспорту.

За посиланням прокурора, відповідно до листа Департаменту комунальної власності Одеської міської ради від 12.05.2021р. № 01-19/1007, рішень щодо передачі у власність чи користування Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" земельних ділянок за вищевказаною адресою, окрім земельної ділянки з кадастровим номером :24:005:0024, Одеською міською радою не приймалось, а також 09.12.2020р. спеціалістами відділу самоврядного контролю за використанням і охороною земель та дотриманням вимог земельного законодавства управління земельних ресурсів Департаменту комунальної власності проведено огляд земельної ділянки, за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 1, належної Товариству з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" та установлено, що площа плями забудови будівлі, розташованої на вказаній земельній ділянці на 69 кв.м більше ніж площа земельної ділянка, яка перебуває у власності.

Посилаючись ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011р., ч. 2 п.п. 4, 9 та п. 10 Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради №579-VII від 27.04.2016р. прокурором було зазначено суду, що у п. 13 спірної декларації Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" внесені завідомо недостовірні дані щодо підстав використання земельної ділянки, що відносить об`єкт до самочинного будівництва та порушує інтереси власника земельної ділянки в особі територіальної громади міста Одеси, оскільки, як вказує прокурор, Управлінням 27.08.2020р. проводилось комісійне обстеження вищевказаного об`єкта будівництва в результаті якого встановлені факти, які свідчать про внесення завідомо недостовірних відомостей у зазначену декларацію про готовність об`єкта до експлуатації та самочинне будівництво за вказаною адресою.

Зокрема, як зазначає прокурор, Управлінням установлено, що замовником будівництва Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" у зазначену декларацію внесені недостовірні дані щодо головного архітектора проєкту, інженера технічного нагляду та проєктувальника. Крім того, замовником будівництва фактично збудовано 5 надземних поверхів, замість 4 задекларованих.

Крім того, як зауважує прокурор, на підставі спірної декларації про готовність об`єкта до експлуатації, державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюком В.Д. прийнято рішення від 04.02.2020р., індексний номер 50958628, на підставі якого за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" зареєстровано право власності на будівлю ресторану «Якіторія» загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований за вищевказаною адресою.

Посилаючись, зокрема, на п. 1 ч. 1 ст. 2, ст. 3, ст. 5, ч. 3 ст. 10, ч. 2 ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також на окремі положення Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1127 від 25.12.2015р. прокурором було вказано, що рішення державного реєстратора є незаконним та підлягає скасуванню в судовому порядку, оскільки при прийнятті оскаржуваного рішення державним реєстратором порушено п. 41 Порядку та прийнято рішення щодо реєстрації за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" права власності за відсутності документа, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, який є обов`язковим у даному випадку, та, як вважає прокурор, державний реєстратор мав відмовити у реєстрації права власності на спірний об`єкт нерухомості.

Також, посилаючись на п. 10 ч. 2 ст. 16, ст. 22, ч. 1 ст. 393, ст. 328, ст. 215, ч. 1 ст. 203, ст. 216 Цивільного кодексу України, прокурором було зазначено суду, що оскільки оскаржуване рішення державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка В.Д. від 04.02.2020р., індексний номер 50958628 прийняте в порушення вимог Закону У країни «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, на підставі декларації, яка оскаржується в даному позові та порушує інтереси територіальної громади міста Одеси, оскільки в його результаті з комунальної власності вибула земельна ділянка, на якій збудована частина спірної будівлі, останнє підлягає визнанню незаконним та скасуванню в судовому порядку.

За посиланням прокурора, оскільки Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" порушено порядок будівництва та набуття права власності на спірну будівлю, всі подальші рішення державних реєстраторів щодо цього майна та договори з цим майном мають бути скасовані та визнані недійсними в судовому порядку, у зв`язку з чим договір купівлі-продажу серія та номер 249 від 19.03.2020р., посвідчений приватним нотаріусом Рощіною Г.І. щодо відчуження Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" 6/10 спірної будівлі на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" - підлягає визнанню недійсним в судовому порядку, а також права Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" та Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" на спірну будівлю підлягають припиненню в судовому порядку.

Додатково прокурором було зазначено, що спірною забудовою, реєстрацією декларації про готовність об`єкта до експлуатації та реєстрацією права власності та договором купівлі-продажу порушуються інтереси власника самовільно забудованої земельної ділянки в особі територіальної громади міста Одеси, представником якої є Одеська міська рада, та земельна ділянка під спірним об`єктом нерухомого майна знаходиться у комунальній власності територіальної громади міста Одеси в особі Одеської міської ради, яка відповідно до ч. 1 ст. 142 Конституції України, п. «б» ч. 1 ст. 80, ст. 83 Земельного Кодексу України, ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» наділена повноваженнями власника цієї земельної ділянки, в тому числі щодо захисту прав територіальної громади на неї.

Посилаючись на ч. 1, ч. 4 ст. 376 Цивільного кодексу України, прокурор зазначав, що ураховуючи те, що спірна будівля збудована на земельній ділянці, яка не була відведена замовнику будівництва та вибула з власності територіальної громади міста Одеси без волі власника - таке будівництво є самочинним та самочинно збудований Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" об`єкт підлягає знесенню, а земельна ділянка, на якій він збудований, приведенню до попереднього стану.

Надаючи відзив, Державним реєстратором юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюком Володимиром Дмитровичем було зазначено суду, що він не погоджується із доводами прокурора, що визначено ним у позові.

Посилаючись на п. 1 ч. 3 ст. 10, ч. 8 ст. 18, ч. 1 ст. 22Закону України «Про державну реєстрацію речових право на нерухоме майно та їх обтяжень», на положення Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1127 від 25.12.2015р., а також на Тимчасовий порядок реалізації експериментального проєкту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №367 від 27.03.2019р., державним реєстратором було зазначено суду, що ним було проведено державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна у відповідності до вищевказаних норм закону.

Також було зазначено суду, що документ, який відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, не вимагається у разі, коли реєстрація такого документа здійснювалась в Єдиному реєстрі документів.

Надаючи відзив, Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" було зазначено суду, що станом на момент укладення Договору купівлі-продажу від 19.03.2020р., як і станом на сьогодні, відсутні підстави вважати, що будівля ресторану «Якіторія», набута у власність з порушенням законодавства.

За посиланням цього відповідача, Товариство з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" на момент придбання Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" 6/10 часток будівлі ресторану «Якіторія», було законним власником будівлі, а тому мало право укладати відповідний правочин.

Як вказує відповідач, будівля ресторану «Якіторія» була створена та набута у власність в результаті проведення державними органами законодавчо встановлених процедур, а відтак відповідальність за вказані процедури не може покладатися на Товариство з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД", який розраховував на їх належність та легітимність, зареєструвавши оскаржувану декларацію, відповідні державні органи діяли як суб`єкт владних повноважень та в силу покладених на них законом обов`язків мали перевірити як сам об`єкт нерухомого майна, який вводився в експлуатацію, так і підстави такого введення, а також відомості зазначені в самій декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

На думку відповідача, позов прокурора не узгоджується з принципом належного урядування, не підлягає задоволенню, прокурор у своєму позові жодним чином не обґрунтував, яким чином право власності порушує інтереси суспільства, та задоволення позову створить надмірний тягар, оскільки позбавить Товариство з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" добросовісно набутого права власності на нерухоме майно.

Також, відповідачем було зауважено суду, що позов не містить будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження наявності підстав для подання такого позову прокурором.

Надаючи відзив, Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" було зазначено суду, що відповідач категорично заперечує проти позову та вважає його необґрунтованим.

За посиланням цього відповідача, відсутні правові підстави для скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації будівлі ресторану «Якіторія», будівля ресторану не є самочинно збудованим майном з огляду на відсутність передбачених ч. 1 ст. 376 ЦК України підстав, також відсутні правові підстави для знесення будівлі ресторану « Якіторія », яка була збудована на відведеній для цього земельній ділянці, із отриманням відповідного дозволу на будівництво.

Також, за позицією відповідача, відсутні правові підстави для визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора від 04.02.2020р. про реєстрацію права власності на будівлю ресторану «Якіторія» за Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» та прокурор у позові не навів належного обґрунтування та не надав допустимих доказів на підтвердження того, чим порушуються права або інтереси Одеської міської ради, відсутні також і передбачені законом підстави для визнання недійсним Договору купівлі-продажу від 19.03.2020р. На переконання відповідача, похідні позовні вимоги прокурора (про визнання недійсним договору, знесення будівлі та земельної ділянки) не підлягають задоволенню судом через необґрунтованість та недоведеність основних позовних вимог (скасування декларації та реєстрації права власності).

За посиланням відповідача, всі твердження прокурора про самочинне будівництво є неспроможними, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» ще з 2006р. було власником земельної ділянки та розташованого на ній кафе та 2017р. стара будівля кафе була демонтована, а в 2019р. зведено будівлю ресторану «Якіторія», за наявності всіх необхідних дозволів та погоджень.

За твердженнями відповідача, будівля ресторану «Якіторія» не є самочинно збудованим майном, з огляду на відсутність передбачених ч.1 ст. 376 ЦК України підстав.

Надаючи відповіді на відзиви, прокурором було пояснено суду, що звернення прокурора до суду з вказаним позовом спрямоване на поновлення прав територіальної громади міста Одеси в особі Одеської міської ради на земельну ділянку, яка вибула з комунальної власності, в результаті її самовільної забудови та реєстрації державним реєстратором права власності на об`єкт самочинного будівництва, вчиненої в порушення вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127.

За посиланням прокурора, в результаті неправомірних дій державного реєстратора було зареєстровано право власності на об`єкт самочинного будівництва, розміщений на земельній ділянці комунальної власності, що не була відведена для цієї мети, та вибула з власності територіальної громади міста поза її волею.

Також, за позицією прокурора, приймаючи до уваги, що за відповідачами зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна фактично збудований за рахунок земельної ділянки територіальної громади міста, тобто, об`єкт самочинного будівництва, а отже, право власності відповідачів на спірний об`єкт нерухомого майна виникло на незаконних підставах, у зв`язку з чим позовні вимоги щодо скасування права власності за своїми наслідками не становлять втручання у право відповідача на мирне володіння своїм майном, передбачене Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Таким чином, як вважає прокурора, його звернення до суду у даному випадку з метою захисту інтересів держави здійснено прокурором в межах дискреційних повноважень.

Надаючи заперечення на відповідь на відзив, Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" було зазначено суду, що відсутні підстави вважати, що будівля ресторану «Якіторія» розташована на земельній ділянці Одеської міської ради, оскільки, як вважає відповідач, з наданих копій листа ГУ Держгеокадастру в Одеській області від 07.09.2021 р. №ПІ-589/0-654/0/63-21 та інформаційних довідок з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку вбачається, що із земельною ділянкою, на якій збудовано будівлю ресторану «Якіторія», та яка належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування», межують тільки дві земельні ділянки Одеської міської ради: земельна ділянка :51:005:0061, площею 0,0163 га, яка перебуває у користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування», та земельна ділянка :51:005:0088, площею 0,0182 га, яка перебуває у користуванні БВОП «Вест» у вигляді ТОВ.

За твердженнями відповідача, будівля ресторану «Якіторія» не є самочинно збудованим майном.

Також відповідачем було зазначено суду, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» виконало всі вимоги чинного законодавства: отримало дозвіл на будівництво, збудувало будівлю ресторану « Якіторія » на своїй приватній земельній ділянці, яка була відведена для будівництва ресторану, ввела будівлю ресторану « Якіторія » в експлуатацію та зареєструвало право власності на неї, отже, як вказує відповідач, вимога прокурора про знесення належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» майна, яке ним збудовано на власній земельній ділянці та за наявності всіх дозвільних документів - є протиправною та не може бути задоволена судом.

Надаючи додаткові пояснення, Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" було зазначено суду, що повторна експертиза підтвердила більшість висновків первинної експертизи, головним з яких є те, що будівля ресторану «Якіторія» відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва та ДБН, та відтак, не знаходить свого підтвердження одна з підстав позову, визначених у ч. 1 ст. 376 ЦК України.

Як звертає увагу суду відповідач, будівля ресторану «Якіторія» була збудована за наявності усіх належних дозволів, зокрема: дозволу на виконання будівельних робіт №112 від 16.02.2010р., Містобудівних умов та обмежень від 04.09.2019 р. №01-06/223 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 27.12.2019 р. №ОД33.

Надаючи пояснення, Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" було зазначено суду, що будівля ресторану «Якіторія» відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва та ДБН, та відтак, не знаходить свого підтвердження одна з підстав позову, визначених у ч. 1 ст. 376 ЦК України.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, дійшов таких висновків.

Відповідно до ст.2 Закону України „Про судоустрій та статус суддів", суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст.4 Господарського процесуального кодексу України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. Відмова від права на звернення до господарського суду є недійсною. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному законом порядку.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Процесуально-правовий зміст захисту права полягає у тому, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. (ст. 4 ГПК України).

Частиною 1 ст. 5 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Приписами статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Положеннями ст. 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Зважаючи на викладене, охоронюваний законом інтерес характеризується такими ознаками: має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання; пов`язаний із конкретним матеріальним або нематеріальним благом; є визначеним благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним, у позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає; є персоналізованим (суб`єктивним), тобто належить конкретній особі (позивачу); суб`єктом порушення позивач вважає відповідача.

Враховуючи викладене вище, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, чи охоронюваного законом інтересу, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Тобто інтерес позивачів має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам та відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого дано в резолютивній частині вказаного рішення Конституційного Суду України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право особи на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Захист цивільних прав - це застосування компетентним органом передбачених законом способів захисту цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Як способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Особа, якій належить порушене право, може скористатися не будь-яким на свій розсуд, а певним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини, або договором.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі №905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі №569/17272/15-ц та від 4 червня 2019 року у справі №916/3156/17.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі №643/21744/19.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі №925/1265/16).

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.12.2021 у справі №372/2238/17.

Надаючи оцінку доводам Заступника керівника Одеської обласної прокуратури, покладеним в основу позовних вимог в інтересах держави в особі Одеської міської ради, та оцінюючи позовні вимоги, суд зазначає таке.

Як з`ясовано судом, 14.02.2008р. між Виконавчим комітетом Одеської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» було укладено Договір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси за умовами якого Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» надано права забудови земельної ділянки у межах відводу за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 1 для будівництва ресторану «Якіторія».

14.02.2008 р. за №140 Виконавчим комітетом Одеської міської ради було прийнято рішення, яким вирішено надати Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» дозвіл на будівництво ресторану «Якіторія» за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 1» та затверджено Договір пайової участі від 14.02.2008 р.

19.06.2009р. за №01-15/2273 Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради було видано Висновок №315/09, відповідно до якого було погоджено будівництво ресторану «Якіторія», за техніко-економічними показниками: площа земельної ділянки у відповідності з держактом - 394,00 кв.м; площа земельної ділянки запланована до відводу - 162,90 кв.м; площа забудови - 536 кв.м.

16.02.2010р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області було видано Дозвіл на виконання будівельних робіт №112 з будівництва ресторану «Якіторія» по вул. Генуезька, 1 у м. Одесі .

Надалі, 26.08.2010 р. між Одеською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» було укладено Договір оренди землі, за умовами якого в оренду була передана земельна ділянка комунальної власності :51:005:0061 для будівництва ресторану «Якіторія», а відповідно до п. 2.1 цього Договору , визначено, що на земельній ділянці розташована будівля кафе, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне харчування» на підставі договору купівлі продажу, посвідченого 07.12.2006 року».

Як з`ясовано судом, та було пояснено суду відповідачами, 02.07.2017р. в процесі виконання будівельних робіт було демонтовано будівлю кафе «Дольче-Віта» площею 148 кв.м, яка була розташована на двох земельних ділянках :24:005:0024 та :51:005:0061) і на її місці згідно дозволу Одеської міської ради було зведено будівлю ресторану «Якіторія».

З урахуванням наведеного, судом з`ясовано, що Управлінням ДАБК ОМР 27.12.2019р. за № ОД 33 зареєстрована декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1), який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, та на підставі зазначеної декларації про готовність об`єкта до експлуатації та технічного паспорта, виготовленого ТОВ «Одеське БТІ», державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюком В.Д. було прийнято рішення від 04.02.2020р., індексний номер 50958628, на підставі якого за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" зареєстровано право власності на будівлю ресторану «Якіторія» загальною площею 1890,5 кв.м.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити також із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (постанова від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (пункт 57)), тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див.mutandis висновків, сформульованих у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц (пункти 72- 76)).

Вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

У даній справі, прокурор просить скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, яка зареєстрована Управлінням ДАБК ОМР 27.12.2019 за №ОД 33.

Водночас, у цьому випадку скасування декларацій, які є індивідуальними актами одноразового застосування, не призведе до поновлення прав позивача, адже декларація вичерпала свою дію після реєстрації за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" права власності на об`єкт будівництва (спірну будівлю), оскільки декларація про готовність об`єкта до експлуатації діяла до реєстрації права власності на об`єкт за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" на її підставі.

При цьому, як вже зазначалося вище, прокурор вбачає порушення прав Одеської міської ради саме у реєстрації права власності та зайнятті земельної ділянки спірною будівлею.

Тому, з огляду на наведене, зважаючи на підстави позову, суд вважає, що скасування декларації не має будь-яких правових наслідків та не призведе до поновлення прав або інтересів Одеської міської ради, тому в частині позовних вимог про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, яка зареєстрована Управлінням ДАБК ОМР 27.12.2019 за № ОД 33 слід відмовити.

Щодо позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу серія та номер: 249 від 19.03.2020, посвідченого приватним нотаріусом Рощіною Г.І. щодо відчуження Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" 6/10 спірної будівлі на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД", суд зазначає таке.

Відповідно до статті 30 Цивільного кодексу України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом.

Питання щодо властивостей предмета договору купівлі-продажу, його оборотоздатності тощо жодним чином не стосуються та не впливають на обсяг цивільної дієздатності фізичної особи, що пов`язана з формальними критеріями, які застосовуються саме до фізичної особи.

Суд зазначає, що наявність чи відсутність у продавця права власності (а отже, і права розпорядження) на предмет договору також жодним чином не впливає на обсяг його цивільної дієздатності.

Відповідно до статті 655 Цивільного кодексу України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

За висновками Великої Палати Верховного Суду вислів у цій нормі "передає або зобов`язується передати", "приймає або зобов`язується прийняти" не означає, що договір купівлі-продажу може бути реальним або консенсуальним за вибором сторін, залежно від того, чи визначили сторони в договорі, що продавець передає майно, чи що він зобов`язується його передати. Натомість це означає, що договором може бути передбачено виконання зобов`язання, що виникає з договору купівлі-продажу, одночасно з укладенням договору або в майбутньому (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2020 у справі № 916/667/18 (пункт 7.32)).

Отже, необхідно розрізняти укладення зобов`язального договору купівлі-продажу та передання права власності на предмет договору, яке здійснюється на виконання зобов`язального договору. Відповідно до частини першої статті 656 Цивільного кодексу України предметом договору купівлі-продажу може бути майно (товар), яке є у продавця на момент укладення договору або буде створене (придбане, набуте) продавцем у майбутньому. Тому та обставина, що право власності на предмет зобов`язального договору не належить покупцю, не впливає на його дійсність, а тягне інші наслідки відповідно до закону.

При цьому, саме дійсність договору купівлі-продажу, на підставі якого було передане майно покупцю, забезпечує покупцю можливість притягнення продавця до відповідальності у разі відсудження товару у покупця (стаття 661 Цивільного кодексу України).

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі - продажу серія та номер: 249 від 19.03.2020, посвідченого приватним нотаріусом Рощіною Г.І., щодо відчуження Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" 6/10 спірної будівлі на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД".

Стосовно позовних вимог прокурора про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка В.Д. від 04.02.2020, індексний номер 50958628, припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" на будівлю ресторану „Якіторія", яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.), припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" на будівлю ресторану „Якіторія", яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, знесення самочинно збудованого будинку, загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" та зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" привести земельну ділянку розташовану в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 до попереднього стану, суд зазначає таке.

Велика Палата Верховного Суду послідовно та неодноразово виснувала про те, що, як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (постанови від 22.08.2018 у справі №925/1265/16 (пункт 5.6), від 22.09.2020 у справі №910/3009/18 (пункт 88), від 22.06.2021 у справі №334/3161/17 (пункт 55)).

Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема, не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц (пункт 82), від 08.02.2022 у справі №209/3085/20 (пункт 24)).

Прокурором в обґрунтування поданого позову було зазначено суду, з посиланням на ч. 1, ч. 4 ст. 376 Цивільного кодексу України, що спірна будівля збудована на земельній ділянці, яка не була відведена замовнику будівництва та вибула з власності територіальної громади міста Одеси без волі власника, та на переконання прокурора, таке будівництво є самочинним та самочинно збудований Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" об`єкт підлягає знесенню, а земельна ділянка, на якій він збудований, приведенню до попереднього стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно до ч. 4 ст. 376 Цивільного кодексу України, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

При цьому, формулювання положень статті 376 ЦК України виключають можливість існування інших способів легітимізації самочинного будівництва та набуття права власності на таке нерухоме майно, ніж ті, що встановлені цією статтею.

Тож реєстрація права власності на самочинне будівництво за особою, що здійснила самочинне будівництво, у силу наведених вище положень законодавства не змінює правовий режим такого будівництва як самочинного, з метою застосування, зокрема, положень частини четвертої цієї статті (аналогічні висновки сформульовано в пунктах 6.30-6.33 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2020 у справі № 916/2791/13).

При цьому, попри державну реєстрацію права власності на самочинно збудоване майно таке право виникає не у забудовника чи іншої недобросовісної особи, а у власника земельної ділянки, оскільки, виходячи з принципу єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди, право власності набуває той, хто має речове право на землю. Такі висновки сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №910/2861/18 (пункт 94).

Також Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що недобросовісний відповідач не має підстав скаржитися на непропорційність повернення спірних земельних ділянок у комунальну власність; у суду ж внаслідок задоволення вимоги про таке повернення немає підстав встановити порушення балансу інтересів, з одного боку, територіальної громади, яку представляє позивач, а з іншого боку, відповідача. Протилежний підхід стимулював би неправомірне та свавільне заволодіння чужим майном. Такі висновки сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №923/196/20 (пункт 81.2).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.11.2023 у справі №916/1174/22 (пункти 111-113) виснувала, що "якщо нерухоме майно є самочинним будівництвом, реєстрація права власності на самочинно побудоване нерухоме майно у будь-який інший спосіб, окрім визначеного статтею 376 ЦК України (тобто на підставі судового рішення про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно за особою, яка його побудувала, або за власником земельної ділянки), є такою, що не відповідає вимогам цієї статті. Можливість настання інших правових наслідків, ніж передбачені статтею 376 ЦК України, як у випадку самочинного будівництва, здійсненого власником земельної ділянки, так і у випадку самочинного будівництва, здійсненого іншою особою на чужій земельній ділянці, виключається.

За обставин, коли право власності на самочинно побудоване нерухоме майно зареєстровано за певною особою без дотримання визначеного статтею 376 ЦК України порядку, задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на таке майно, або вимоги про скасування державної реєстрації прав, або вимоги про припинення права власності тощо у встановленому законом порядку не вирішить юридичну долю самочинно побудованого майна та не призведе до відновлення стану єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованого на ній нерухомого майна.

Приймаючи до уваги, що у підстави заявленого прокурором позову покладено саме такі доводи, що спірний об`єкт є самочинно збудованим Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування", суд зазначає, що для вирішення юридичної долі самочинно побудованого майна, як то вважає прокурор, та приведення до відновлення стану єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованого на ній нерухомого майна задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на таке майно, або вимоги про скасування державної реєстрації прав, або вимоги про припинення права власності тощо у встановленому законом порядку не призведене до відновлення порушення прав Одеської міської ради, про що заявлено прокурором, у зв`язку з чим, у задоволенні позовних вимог прокурора про визнання незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк В.Д. від 04.02.2020, індексний номер 50958628, на підставі якого за Товариством з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" зареєстровано право власності на будівлю ресторану „Якіторія" загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований за вищевказаною адресою, припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" на будівлю ресторану „Якіторія", яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101.) та припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" на будівлю ресторану „Якіторія", яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 судом відмовляється.

Поряд з усім зазначеним, суд вважає за необхідне надати оцінку доводам та підставам поданого прокурором позову стосовно того, що збудована будівля загальною площею 1890,5 кв.м, яка розташована в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 - є самочинним будівництвом.

Судом критично оцінюються такі міркування та посилання прокурора, що викладеного ним у поданому позові до суду в інтересах держави в особі Одеської міської ради, оскільки за час розгляду справи судом встановлено обставини, які повністю спростовують такі доводи прокурора, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Тобто, з урахуванням наведеного, суд вважає, що для визнання об`єкта нерухомості самочинним будівництвом неохідно встановлення однієї з трьох наступних обставин: нерухоме майно збудоване на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети у встановленому законом порядку; або нерухоме майно збудоване за відсутності належного дозволу чи затвердженого проекту для будівництва; або нерухоме майно збудоване з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

За матеріалами справи судом встановлено, що спірна будівля ресторану «Якіторія» збудована на двох відведених саме для будівництва ресторану «Якіторія» земельних ділянках: кадастровий номер :24:005:0024 та :51:005:0061, а саме за рахунок знесення належної відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» на праві власності будівлі кафе «Дольче-Віта».

Як з`ясовано судом, 14.02.2008р. між Виконавчим комітетом Одеської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» було укладено Договір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси про право забудови земельної ділянки у межах відводу за адресою м. Одеса, вул. Генуезька, 1 для будівництва ресторану «Якіторія», та дані факти не спростовуються прокурором, та Виконавчим комітетом Одеської міської ради було прийнято рішення №140 про надання Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» дозволу на будівництво ресторану «Якіторія» за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 1 » та затверджено Договір пайової участі від 14.02.2008 р.

19.06.2009 р. за №01-15/2273 Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради було видано Висновок №315/09, яким було погоджено будівництво ресторану «Якіторія» та 16.02.2010 р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області було видано Дозвіл на виконання будівельних робіт №112 з будівництва ресторану «Якіторія» по вул. Генуезька, 1 у м. Одесі .

Суд зазначає, що предметом Договору оренди землі від 26.08.2010р., що укладений між позивачем (ОМР) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування», було надання в оренду земельної ділянки комунальної власності :51:005:0061 саме для будівництва ресторану «Якіторія», та у даному договорі було визначено, що на земельній ділянці вже розташована будівля кафе, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне харчування» на підставі договору купівлі продажу, посвідченого 07.12.2006 року.

З урахуванням наведених обставин справи та доказів, досліджених судом, встановлено, що у Товариства з «Корисне Харчування» була у власності будівлю кафе «Дольче-Віта», розташована в межах двох земельних ділянок :24:005:0024 та :51:005:0061), та відповідач мав Дозвіл на виконання будівельних робіт №112 від 16.02.2010р. та з погодження та відома позивача -Одеської міської ради, в інтересах якого Прокурором і поданих позов у даній справі, було збудувано спірний об`єкт.

Суд зауважує, що із врахуванням положень п. 8 Розділу V «Прикінцевих положень» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI, дозвіл на виконання будівельних робіт №112 від 16.02.2010р. діяв саме до завершення будівництва та 27.12.2019р. УДАБК Одеської міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за № ОД 33.

Приписами ст. 331 Цивільного кодексу України визначено, що право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). У разі необхідності особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, може укласти договір щодо об`єкта незавершеного будівництва після проведення державної реєстрації права власності або спеціального майнового права на нього відповідно до закону.

15.08.2022р. судом було задоволено клопотання Заступника керівника Одеської обласної прокуратури від 06.07.2022р. та призначено у справі №916/2429/21 комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, з дорученням проведення Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

За результатами проведення експертного дослідження, до суду надійшов Висновок експертів судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи №22-4927 від 28.07.2023р., відповідно до якого, зокрема, вбачається, що об`єкт нерухомого майна будівля ресторану «Якіторія», яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер нерухомого майна 101) за основними вимогами, що висуваються до нежитлових будівель, будівля ресторану «Якіторія» по вул. Генуезька, 1 в м. Одесі, відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва та державним будівельним нормам.

Також, за час розгляду справи судом було призначено повторну комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Приватному підприємству "Дельта-Консалтінг", та за результатами такого експертного дослідження до суду було надано Висновок № 263/24 від 24.06.2025р., за яким встановлено, що в результаті проведеного дослідження визначено, що об`єкт нерухомого майна, будівля ресторану „Якіторія", яка знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Генуезька, 1 (реєстраційний номер нерухомого майна 101) відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва та державним будівельним нормам, які можливо було співставити з об`єктом дослідження.

З урахуванням викладеного та наведеного, судом встановлено, що з дня прийняття об`єкту в експлуатацію закінченим будівництвом, що підтверджується декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за № ОД 33 від 27.12.2019р., Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне Харчування» набуто право власності на майно, та 30.01.202р. за ним було зареєстровано право власності на спірний об`єкт реєстраційний номер 101, у зв`язку з чим доводи та посилання прокурора спростовуються встановленими судом обставинами за час розгляду справи, та не знайшли свого підтвердження, а отже відсутні правові підстави стверджувати, що будівля ресторану «Якіторія», з посиланням на ч. 1 ст. 376 ЦК України, є самочинним будівництвом.

Також, судом враховано, що 18.09.2023р. до суду прокурором надано клопотання про долучення доказів, відповідно до якого прокурором було залучено до матеріалів справи копію Висновка експертів судової земельно-технічної експертизи №23-4446 від 15.09.2023р., складеного Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України, яка була призначена постановою від 24.08.2023р. прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси за матеріалами кримінального провадження №0000072 від 16.09.2021р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 Кримінального кодексу України.

Суд зауважує, що відповідно до ст. 222 Кримінального процесуального кодексу України, відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Однак, матеріали даної справи не містять письмового дозволу слідчого або прокурора на розголошення відповідних відомостей, а саме на подання копії Висновка експертів судової земельно-технічної експертизи №23-4446 від 15.09.2023р., складеного Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України, до господарського суду, у зв`язку з чим, даний доказ не приймається судом, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, визначено, що докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Щодо позовних вимог прокурора про знесення самочинно збудованого будинку, загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" та зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" привести земельну ділянку, розташовану в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, до попереднього стану, суд зазначає таке.

Якщо власник землі вважає, що йому доцільно використати результат самочинного будівництва, тобто вважає корисним його розміщення на земельній ділянці та дійшов висновку про недоцільність знесення такого об`єкта, то на вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб, а особа, яка здійснила самочинне будівництво, має право на відшкодування витрат на будівництво відповідно до частини шостої статті 376 Цивільного кодексу України).

Якщо ж об`єкт будівництва не потрібен власнику земельної ділянки, не відповідає його намірам щодо її використання, то будівництво спричиняє погіршення характеристик земельної ділянки, оскільки для відновлення її попереднього стану об`єкт необхідно знести. Саме у таких випадках застосовується частина четверта статті 376 ЦК України, відповідно до якої власник вправі вимагати знесення об`єкта самочинного будівництва.

Приписи частини четвертої статті 376 ЦК України встановлюють спосіб захисту власника земельної ділянки від особи, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, який є різновидом негаторного позову, за яким здійснюється захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння (стаття 391 ЦК України), які існують на час вирішення спору.

Так, статтею 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Із офіційним визнанням державою права власності пов`язується можливість матеріального об`єкта (майна) перебувати в цивільному обороті та судового захисту права власності на нього.

Отже, законодавець визначив, що державна реєстрація права власності на нерухоме майно є одним з юридичних фактів у юридичному складі, необхідному для виникнення права власності, а самостійного значення щодо підстав виникнення права власності не має; до інших правових наслідків, окрім офіційного визнання і підтвердження державою відповідних юридичних фактів, встановлюючи презумпцію правильності зареєстрованих відомостей з реєстру для третіх осіб, застосування норм Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не призводить.

Функцією державної реєстрації права є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам). Подібні висновки неодноразово формулювалися Великою Палатою Верховного Суду, зокрема в постановах від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц (пункт 96), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 146), від 06.07.2022 у справі №914/2618/16 (пункт 48).

Принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомим майном (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц (пункт 89)) передбачає, що відсутність або наявність в особи володіння нерухомим майном визначається, виходячи з принципу реєстраційного підтвердження володіння (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2023 у справі № 488/2807/17 (пункт 100)). Отже, фактичне володіння нерухомим майном здійснюється шляхом оголошення в реєстрі права на нерухоме майно.

Володіння, оголошення (як і будь-який факт) не можуть бути скасовані. Тому вимога скасувати державну реєстрацію права власності не відповідає належному способу захисту. Водночас реєстрація права власності на об`єкт самочинного будівництва призводить до заволодіння такою особою цим об`єктом внаслідок реєстрації права на нього (за принципом реєстраційного підтвердження володіння нерухомим майном).

Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів (стаття 1 Першого протоколу до Конвенції).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ ця стаття містить три окремі норми: перша, виражена у першому реченні першого абзацу, - має загальний характер і закладає принцип мирного володіння майном. Друга, закладена у другому реченні того ж абзацу, - охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя, закріплена у другому абзаці, - визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, треба тлумачити у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див.mutandis рішення ЄСПЛ у справі ''East/West Alliance Limited'' проти України» від 23 січня 2014 року (East/West Alliance Limited v. Ukraine, заява №19336/04), § 166-168).

Критеріями сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції є те, чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі, чи переслідувало легітимну мету, що випливає зі змісту вказаної статті, а також, чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право: втручання держави у право власності повинно мати нормативну основу у національному законодавстві, яке є доступним для заінтересованих осіб, чітким, а наслідки його застосування - передбачуваними; якщо можливість втручання у право власності передбачена законом, Конвенція надає державам свободу розсуду щодо визначення легітимної мети такого втручання: або з метою контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів, або для забезпечення сплати податків, інших зборів або штрафів; втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно.

Порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції ЄСПЛ констатує, якщо хоча б один із зазначених критеріїв не буде дотриманий. І навпаки: встановлює відсутність такого порушення, якщо дотримані всі три критерії.

Поряд з цим суд зазначає, що відповідно до ч. 1, ч. 2 статті 331 Цивільного кодексу України, право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна в експлуатацію, право власності виникає з моменту його прийняття в експлуатацію. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Положення частини другої статті 331 Цивільного кодексу України слід розуміти у системному зв`язку з положеннями статті 182 цього ж кодексу щодо державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухомі речі, яка не передбачає жодних винятків. Як правило, усі об`єкти нерухомого майна в силу своєї специфіки після завершення будівництва підлягають прийняттю в експлуатацію та державній реєстрації.

Тобто, для того, щоб новостворене майно стало об`єктом цивільно-правових відносин, потрібно виконання трьох умов: завершення будівництва; прийняття в експлуатацію; державна реєстрація. Без виконання цих умов особа вважається лише власником матеріалів, обладнання тощо, яке було використано у процесі цього будівництва (створення майна).

Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Цивільного кодексу України, згідно якої житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.

Отже, наявність хоча б однієї із трьох зазначених у частині першій статті 376 Цивільного кодексу України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним.

Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Водночас необхідно враховувати, що знесення самочинного об`єкта нерухомості є крайньою мірою впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано всі передбачені законодавством заходи з метою усунення порушень та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29.01.2020 у справі №822/2149/18, від 08.12.2021 у справі №520/3777/18.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, прокурор вважаючи, що спірна будівля збудована на земельній ділянці, яка не була відведена замовнику будівництва та вибула з власності територіальної громади міста Одеси без волі власника, та те що таке будівництво є самочинним, не заявляє вимог про перебудову чи приведення спірних правовідносин у правове поле іншим чином, крім знесення нерухомого майна.

Прокурор доводить суду, що будівництво проводилось Товариством з обмеженою відповідальністю «Корисне харчування» самочинно, з огляду на відсутність будь-яких прав на земельну ділянку під цим будівництвом.

Проте, у справі, що розглядається, прокурором пред`явлено позов в інтересах Одеської міської ради, яка в свою чергу, як вже встановлено судом вище, укладала з відповідачем Договір оренди землі від 26.08.2010р. про надання в оренду земельної ділянки комунальної власності :51:005:0061 для будівництва ресторану «Якіторія».

За таких обставин, приймаючи до уваги неведене, та з огляду на норми статей 375 та 376 Цивільного кодексу України, суд вважає доводи прокурора про знесення самочинно збудованого будинку, за його посиланнями та підставами позову, та про приведення земельної ділянки, розташованої в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, до попереднього стану - надмірними.

(Схожий правовий висновок викладено у Постанові Верховного Суду від 22.05.2024р. по справі №922/436/22).

При цьому, за змістом частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

І лише у випадку, якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог прокурора про знесення самочинно збудованого будинку, загальною площею 1890,5 кв.м, який розташований в м. Одесі по вул. Генуезька, 1 за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування", та зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" привести земельну ділянку, розташовану в м. Одесі по вул. Генуезька, 1, до попереднього стану.

За статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Результатом процесу мотивування судового рішення є формування обґрунтованих висновків у справі та прийняття одного з встановлених процесуальним законом рішень (повне або часткове задоволення позову, відмова у задоволенні позову).

В силу статті 236 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).

Суд наголошує на тому, що рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях та містити неточності у встановленні обставин, які мають вирішальне значення для правильного вирішення спору, натомість висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки мають бути вичерпними, відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами

Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №911/2243/18, від 18.05.2021 у справі №916/2255/18, від 05.11.2019 у справі №915/641/18, від 10.04.2019 у справі №904/6455/17, від 26.02.2019 у справі №914/385/18 та від 05.02.2019 у справі №914/1131/18.

При цьому, одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності. Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 07.07.2021 у справі №916/2620/20, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17, від 18.11.2019 у справі №902/761/18 та від 23.10.2019 у справі №917/1307/18.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") наголошено, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". …Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 01.12.2020 у справі №904/1103/20 та від 25.06.2020 у справі №924/266/18.

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд дає вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Предметом регулювання статті 1 Першого протоколу до Конвенції є втручання держави у право на мирне володіння майном.

У практиці ЄСПЛ (див. рішення ЄСПЛ у справах "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" від 2З вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 07 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року; "Булвес" АД проти Болгарії" від 22 січня 2009 року "Трегубенко проти України" від 2 листопада 2004 року, "East/West Alliance Limited" проти України" від 23 січня 2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями етапі 1 Першого протоколу до Конвенції а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення ст. 1 Першого Протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задово ення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об' єктивної необхідності у формі суспільного публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року в справі "Трегубенко проти України").

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах. Одним із елементів дотримання критерію пропорційності при втручанні в право особи на мирне володіння майном є надання їй справедливої та обґрунтованої компенсації.

Європейський суд з прав людини у справі "Іванова і Черкезов проти Болгарії" [Ivanova and Cherkezov v. Bulgaria] (№46577115) від 21.04.2016 р., вказав, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі "Рисовський проти України" (заява № 29979/04 пункт 70) Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування".

Він зазначив, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах які зачіпають майнові інтереси.

Суд повторно зауважує, що Одеської міською радою передавались Товариству з обмеженою відповідальністю «Корисне харчування» земельні ділянки (кадастрові номери :24:005:0024 та :24:005:0061) саме для будівництва ресторану.

За таких обставин, оцінивши в сукупності всі подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи, суд прийшов до висновку про відмову Заступнику керівника Одеської обласної прокуратури у задоволенні його позовних вимог в інтересах держави в особі Одеської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування", Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД", Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про скасування реєстрації декларації, визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, припинення права власності та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, судові витрати у розмірі 15890,00 (2270,00х7) грн. та витрати у розмірі 20387,16 грн., сплачені за проведення експертних досліджень покладаються на прокуратуру.

Поряд з цим, відповідно до ухвали суду від 18.04.2024р. про призначення у справі №916/2429/21 повторної комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, витрати по оплаті проведення повторної судової експертизи покладено на Товариство з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування" та Товариство з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" порівну, однак, на виконання вимог клопотання експерта, Товариством з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" 11.06.2024р. відповідно до платіжної інструкції №22290 було сплачено рахунок №05/31 від 31.05.2024р. на суму 38000,00 грн., отже, приймаючи до уваги відмову судом у задоволенні позовних вимог прокурора, витрати за проведення цього експертного дослідження у розмірі 38000,00 грн. підлягають стягненню з прокуратури на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД".

Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.У задоволенні позовних вимог Заступника керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Одеської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю „Корисне харчування", Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД", Державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюка Володимира Дмитровича про скасування реєстрації декларації, визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, припинення права власності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити в повному обсязі.

2.Витрати по сплаті судового збору у розмірі 15890,00 грн. покладаються на Одеську обласну прокуратуру.

3.Стягнути з Одеської обласної прокуратури (65026, м. Одеса, вул. Італійська, 3; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „Велес-Агро ЛТД" (65013, м. Одеса, Миколаївська дорога, 253; ) витрати за проведення експертного дослідження у розмірі 38000 (тридцять вісім тисяч) грн. 00 коп.

Повне рішення складено 02 лютого 2026 р.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст.241 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня складання повного рішення.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Суддя Т.Г. Д`яченко