ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

04 лютого 2026 року м. ХарківСправа № 10745/2-19 (922/311/26)
Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

розглянувши матеріали позовної заяви

ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН (62479, Харківська область, Харківський район, с.Селекційне, ) арбітражного керуючого Сорокіна Михайла Івановича (61098, м. Харків, пров. Святогірський, буд. 9, РНОКПП НОМЕР_1 )
до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (61165, м. Харків, вул. Космічна, буд. 21, поверх 8-9, )
про визнання права власності на врожай в межах справи про банкрутство Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН

ВСТАНОВИВ:

Постановою Господарського суду Харківської області від 15.04.2004 року Дослідне господарство "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва Укр. ААН визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Цимберова Д.І., якого зобов`язано виконати ліквідаційну процедуру.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.12.2017 введено процедуру санації Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва Української академії аграрних наук строком на 6 місяців, тобто до 21.06.2018, призначено керуючим санацією арбітражного керуючого Фадєєва О.П.

Ухвалою суду від 05.09.2018 клопотання розпорядника майна про затвердження плану санації та продовження її строку задоволено. Затверджено план санації боржника - Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва Української академії аграрних наук, який погоджено з Національною академією наук України та схвалено комітетом кредиторів на його засіданні 27.08.2018, а також ТОВ "Мілл-Агро". Продовжено строк процедури санації на 15 місяців. Зобов`язано керуючого санацією виконувати вимоги суду, викладені в ухвалі суду від 21.12.2017, щоквартально звітувати про хід виконання плану санації перед комітетом кредиторів та судом, звіти разом з рішенням комітету, балансами боржника і іншою фінансовою звітністю надавати суду на п`ятий день після проведення засідання комітету кредиторів.

Ухвалою суду від 23.03.2023 задоволено заяву арбітражного керуючого Фадєєва О.П. про відмову від участі у справі про банкрутство (вх. № 17363 від 29.12.2022); звільнено арбітражного керуючого Фадєєва О.П. від виконання повноважень керуючого санацією Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва Української академії аграрних наук; задоволено клопотання АТ "Харківобленерго" про призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Козачка С.М.

Постановою Господарського суду Харківської області від 01.05.2025 визнано Дослідне господарство "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатором арбітражного керуючого Сорокіна М.І.

03.05.2025 здійснено офіційне оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури № 75979.

30.01.2026 до Господарського суду Харківської області надійшла позовна заява ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН арбітражного керуючого Сорокіна Михайла Івановича до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, в якій останній, крім іншого, просить суд визнати за Дослідним господарством Мерефа Інституту овочівництва і баштанництва Української Академії Аграрних Наук () право власності на врожай соняшника, отриманий внаслідок виконання умов Договору на вирощування сільськогосподарської продукції від 16.01.2019 укладеного між ДГ Мерефа та ТОВ Мілл- Агро, засіяного та вирощеного у 2025 році на земельних ділянках :03:000:0508 площею 33,983 га, :03:000:0507 площею 35,9892 га та :03:000:0506 площею 31,2451 га, які знаходяться у володінні і користуванні ДГ Мерефа на підставі Державного Акту на право постійного користування землею серія Б № 074212 зареєстрованого у Книзі записів державних актів за № 444 у 1993 році та зареєстрованих в Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Разом із позовною заявою до Господарського суду Харківської області надійшла заява ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН арбітражного керуючого Сорокіна Михайла Івановича про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовна заява в межах справи про банкрутство передана на розгляд судді Усатому В.О.

Ухвалою суду від 02.02.2026 задоволено заяву ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН арбітражного керуючого Сорокіна Михайла Івановича про забезпечення позову (вх.№311 від 30.01.2026). Постановлено вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на врожай соняшника, засіяного та вирощеного у 2025 році на земельних ділянках площею 33,983 га кадастровий номер :03:000:0508, площею 35,9892 га кадастровий номер :03:000:0507, площею 31,2451 га кадастровий номер :03:000:0506. Постановлено заборонити вчиняти будь-які дії щодо відчуження врожаю соняшника, засіяного та вирощеного у 2025 році на земельних ділянках площею 33,983 га кадастровий номер :03:000:0508, площею 35,9892 га кадастровий номер :03:000:0507, площею 31,2451 га кадастровий номер :03:000:0506, окрім, з метою збереження та необхідності вчасно організувати і виконати збирання врожаю, надання допуску ліквідатору Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН () арбітражному керуючому Сорокіну М.І., представникам Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН () та представникам ТОВ Мілл-Агро () до місць збирання врожаю соняшника, засіяного та вирощеного у 2025 році на земельних ділянках площею 33,983 га кадастровий номер :03:000:0508, площею 35,9892 га кадастровий номер :03:000:0507, площею 31,2451 га кадастровий номер :03:000:0506, а саме для організації і проведення збирання врожаю соняшника, засіяного та вирощеного у 2025 році на земельних ділянках площею 33,983 га кадастровий номер :03:000:0508, площею 35,9892 га кадастровий номер :03:000:0507, площею 31,2451 га кадастровий номер :03:000:0506, та здійснення термообробки зерна соняшника до стану, за якого можливе безпечне зберігання, визначивши місце зберігання зібраного врожаю соняшника Дослідне господарство "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН с. Селекційне (62479, Харківська область, Харківський район, с. Селекційне, ).

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд встановив, що позовну заяву подано без додержання процесуальних вимог статей 162, 164, 172 ГПК України з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Пунктом 2 частини 1 статті 163 ГПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Таким чином, позовна вимога про визнання права власності у розумінні змісту наведених статтей є майновою вимогою, і судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Суд звертає увагу на те, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду). Аналогічного правового висновку щодо майнового характеру спору дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду в ухвалах по справах №911/3045/16 від 23.01.2018, №903/14416/17 від 25.01.2018 та №923/441/18 від 04.03.2019.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду у справі про банкрутство (неплатоспроможність) позовної заяви майнового характеру в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) ставка судового збору встановлюються у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір).

Отже сума судового збору за майнову вимогу ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН про визнання права власності на врожай складає 53828,13 грн ((4 485 677,70 грн х 1,5 %) Х 0,8), однак жодних доказів сплати судового збору ліквідатором до заяви додано не було.

Таким чином, ліквідатором не виконано вимоги п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України щодо надання доказів сплати судового збору у встановленому розмірі.

Разом з тим ліквідатор просить суд відстрочити сплату судового збору за подання цієї позовної заяви про до ухвалення судового рішення у справі.

Розглянувши клопотання ліквідатора позивача про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

За змістом ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення п.п. 1 та 2 ч. 1 ст.8 Закону не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), тобто, не можуть бути застосовані до сплати судового збору за зверненням Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН з цією позовною заявою.

Положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Однак, як вбачається з матеріалів справи № 10745/2-19 (922/311/26) предметом позовної заяви не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Також судом враховується, що позовна заява подана ліквідатором від імені боржника, який перебуває у ліквідаційній процедурі, в той час як Закон України "Про судовий збір " надає можливість відстрочити сплату судового збору за умови, що заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична особа, яка перебуває у судовій процедурі розпорядження майном або санації, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією) або боржника.

Відтак, у суду відсутні підстави для відстрочення позивачу сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що клопотання ліквідатора позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

У відповідності до п. 1, 2 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

За таких обставин, позовна заява на підставі статті 174 ГПК України підлягає залишенню без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Крім того, відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Згідно зі статтею 45 ГПК України сторонами в судовому процесі позивачами і відповідачами можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін (ч. 1 ст. 49 ГПК України).

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч. 1, 2 ст. 50 ГПК України).

Відповідно до 169 ГПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом. До ч. 5 ст. 161 ГПК України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст.ст. 161, 169 ГПК України суд пропонує позивачу подати додаткові пояснення із зазначенням підстав залучення ТОВ "Мілл-Агро" до участі у даній справі.

Керуючись статтею 7 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 12, 120, 162, 164, 172, 176, 232-235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволення клопотання ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Позовну заяву ліквідатора Дослідного господарства "Мерефа" Інституту овочівництва і баштанництва УААН арбітражного керуючого Сорокіна Михайла Івановича до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вх.№311 від 30.01.2026) залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- подати до суду докази сплати судового збору у розмірі 53828,13 грн. ;

- подати до суду підтвердження про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Запропонувати позивачу в порядку ст.ст. 161, 169 ГПК Україну протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали подати додаткові пояснення із зазначенням підстав залучення ТОВ "Мілл-Агро" до участі у даній справі з урахуванням положень ГПК України.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 04.02.2026.

СуддяВ.О. Усатий