УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.01.2026Справа № 910/660/26
Господарський суд міста Києва у складі судді Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кіноконцертний комплекс «Борщагівка»

до Київської міської ради

про витребування майна з чужого незаконного володіння,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Кіноконцертний комплекс «Борщагівка» до Київської міської ради про витребування нежилих приміщень №№ 9, 10, 11 (групи приміщень № 3) загальною площею 27,90 кв.м., що складає 37/1000 частини від нежилого будинку площею 753,70 кв.м., які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Якуба Коласа, буд. 8-А (літера А).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Як визначено у ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162, пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається:

- у позовах про стягнення коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться в безспірному (безакцептному) порядку;

- у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

- у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Оскільки вимоги позивача про витребування майна належать до позовних вимог майнового характеру, а тому судовий збір за такими вимогами має обраховуватись у розмірі 1,5 відсотка від ціни позову, яка в силу приписів п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України визначається вартістю майна.

Суд наголошує, що з положень ч. 2 ст. 163 Господарського процесуального кодексу вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову повинна відповідати саме дійсній вартості спірного майна.

Також, Верховний Суд неодноразово зазначав, що при дослідженні питання правильності сплати судового збору у позовах про визнання права власності на майно або його витребування є необхідним з`ясування дійсної вартості спірного майна (ухвали Верховного Суду від 27.04.2020 у справі № 910/2607/19, від 16.03.2021 у справі № 920/1197/19, від 14.04.2021 у справі № 911/1058/19).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Така правова позиція викладена, зокрема, в постанові Верховного Суду від 31.05.2021 у справі № 127/6582/16-ц.

Так, позивач вказав ціну даного позову - 1 021 840,80 грн та зазначив, що вказана сума є вартістю майна, яке підлягає витребуванню, відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості. Відповідно, із цієї суми вартості майна позивачем обраховано та сплачено судовий збір у розмірі 12 262,09 грн.

Однак, судом із долучених до позову матеріалів не встановлено наявності довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості, на яку посилається позивач, вказаний документ відсутній також і в переліку додатків до позову.

Таким чином, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого позивачем розміру судового збору за подання позовної заяви.

Отже, позивач не надав суду документів, що посвідчують на момент звернення із позовною заявою дійсну вартість майна, про витребування якого заявлено позовну вимогу, а визначена ціна позову в розмірі 1 021 840,80 грн, з якої було сплачено судовий збір у розмірі 12 262,09 грн, не підтверджена належними доказами, а відтак позивачем не доведено, що така ціна позову відповідає дійсній ринковій вартості спірного майна.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Кіноконцертний комплекс «Борщагівка» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду доказів на підтвердження зазначеної ціни позову (документи, що посвідчують на момент звернення із позовною заявою дійсну вартість майна).

3. Звернути увагу позивача, що документи, подані в порядку усунення недоліків, мають бути направлені на адресу відповідача.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Ю. Трофименко