ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"02" лютого 2026 р.м. Одеса № 916/76/26

Господарський суд Одеської області у складі судді Литвинової В.В., розглянувши матеріали заяви

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТСК ГРУПП Україна

до Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним рішення

встановив:

До канцелярії суду 12.01.2026 надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ТСК ГРУПП Україна до Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання недійсним рішення адміністративної колегії Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу № 65/164-р/к від 16.10.2025.

Позовна заява підписана представником позивача адвокатом Яківець М. 19.12.2025.

Ухвалою від 15.01.2026 суд залишено позов без руху та встановлено позивачу строк не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю ТСК ГРУПП Україна отримало ухвалу в електронному кабінеті 15.01.2026 о 15год 48хв, що підтверджується довідкою.

З огляду на викладене, останнім днем для усунення недоліків був 26.01.2026.

Однак, позивач не подав у встановлений строк не надав доказів усунення недоліків позовної заяви.

Також суд зауважує, що загальний доступ до вищезазначеної ухвали надано в Єдиному державному реєстрі судових рішень 16.01.2026.

Суд також враховує, що згідно з ст. 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Отже, позивач не був позбавлений права здати 26.01.2026 докази усунення недоліків позовної заяви на пошту.

Суд врахував, що відповідно до Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затв. наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 №958, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку):

1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1;

2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2;

3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3;

4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4,

де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

З огляду на викладене, суд врахував максимальний можливий поштовий перебіг, якщо б позивач направив докази усунення недоліків позовної заяви поштою, враховуючи, що адреса позивача м. Одеса.

Отже, позивач не подав у встановлений строк не надав доказів усунення недоліків позовної заяви

30.01.2026 представник позивача адвокат Яківець М.В. через підсистему Електронний суд подав заяву про усунення недоліків позовної заяви та просить поновити строк для усунення недоліків, посилаючись на те, що адвокат Яківець М. не отримував від суду жодних документів по справі № 916/76/26, а дізнався про ухвалу 22.01.2026 під час аналізу реєстру судових рішень.

Суд враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України у ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів господарсько-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження господарського процесу у визначених ГПК України часових рамках.

З огляду на системний аналіз Господарського процесуального кодексу України, під процесуальними строками розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи, також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Згідно з частинами першою, другою, четвертою та п`ятою статті 119 Господарського процесуального кодексу суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущений строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Правовий аналіз частин першої та другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що поновленим може бути процесуальний строк, встановлений законом, а процесуальний строк, встановлений судом, може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

При цьому у випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд не наділений повноваженнями продовжити строк понад встановлений процесуальним законом строк. Аналогічна правова позиція Верховного Суду викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03 грудня 2018 року у справі № 904/5995/16 та в постанові Верховного Суду від 21.10.2024 у справі № 923/1188/21.

Верховний Суд зазначив про те, що у частині другій статті 174 Господарського процесуального кодексу України імперативно закріплений процесуальний строк на усунення недоліків заяви (скарги), що становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви (скарги) без руху. При цьому, зазначений строк є строком, встановленим законом, відповідно не може бути продовженим судом відповідно до частини другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України, оскільки його максимальна межа визначена Законом - Господарським процесуальним кодексом України, а може бути поновлений судом лише за заявою учасника, якщо суд визнає причини його пропуску поважними. Строк, встановлений законом, не може бути поновлений судом з власної ініціативи.

Подібні висновки Верховного Суду викладені у постановах від 08 лютого 2023 року у справі № 908/2087/21, від 05 жовтня 2023 року у справі № 907/20/23, від 29 лютого 2024 року у справі № 914/2450/22 (914/2413/23).

Суд дійшов висновку про відмову позивачу в поновленні строку на подання заяви про усунення недоліків позову, оскільки причини пропуску цього строку не є поважними.

Так, як вже зазначено вище, суд належним чином повідомив позивача про постановлення ухвали від 15.01.2026, що підтверджується довідкою про доставку ухвали до електронного кабінету 15.01.2026.

Щодо посилань адвоката Яківець М.В. на неотримання від суду документів, то суд зауважує, що він не був позбавлений можливості подати до суду заяву про вступ у справі як представника і надання доступу до електронної справи, що ним не було вчинено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21 зазначила, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, суд звертає увагу, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не є абсолютним та підлягає державному регулюванню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ГПК України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Неусунення недоліків позовної заяви позивачем може призвести до порушення прав інших учасників, зокрема, відповідачів, на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який має вирішити спір між сторонами щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Отже, позивач подавши позовну заяву до суду, має вживати заходів, щоб дізнатись про стан її розгляду, що в даному випадку не було здійснено ні позивачем, ні його представником адвокатом Яківець М.В.

Згідно з ч. 4, 8 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174, 234 ГПК України, суд,

ухвалив:

1. Позовну заяву з додатками повернути Товариству з обмеженою відповідальністю ТСК ГРУПП Україна.

Дата підписання ухвали 02.02.2026

Відповідно до ч. 2 ст. 235, ст. 255 ГПК України ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена. Згідно з ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Суддя В.В. Литвинова