ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" січня 2026 р. Справа№ 904/1180/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Барсук М.А.

Руденко М.А.

при секретарі судового засідання Муковоз В.І.,

за участю представників:

від позивача - Коваленко С.Г.,

від відповідача - Лич С.В.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.09.2025 у справі №904/1180/25 (суддя Ковтун С.А., повне рішення складено - 03.10.2025) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" до Київської митниці про стягнення 1 098 803,11 грн.

ВСТАНОВИВ наступне.

До господарського суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" з позовом до Київської митниці про стягнення шкоди у розмірі 1098803,11 грн.

Позивач вважає, що внаслідок порушення відповідачем строків митного оформлення товару, яким є установка лазерної різки з труборізом XT-Laser, XT-2060 HT -6KW Raycus разом з компресором TKM 15-16А та стабілізатором SBW-N-50KVA і придбана позивачем за зовнішньоекономічним контрактом, та безпідставного складання відповідачем протоколу про порушення митних правил № 0550/10000/24 від 28.06.2024, позивачу заподіяна шкода, якою є такі понесені витрати: 7524,00 грн за понаднормове розміщення товару в двох транспортних засобах на митному терміналі за період з 17.06.20234 по 05.07.2024; 168811,78 грн, які складаються з 2150 євро детеншена за використання контейнерів поза межами порту за період з 27.06.2024 по 08.07.2024 та 37215 грн за понаднормовий простій транспорту (17 діб); 881967,33 грн сплаченого позивачем штрафу за несвоєчасну поставку товару.

Також до складу шкоди позивач включає понесені ним витрати на транспортування товару до складу митного органу та його розвантаження, що разом становить 40500,00 грн: 8100 грн за фахове розвантаження, 7200 грн - оренда автомобільного крану, 18400 грн - оренда автонавантажувача та його транспортування, 6800 грн - оренда домкрату гідравлічного, візків, рокли.

Обґрунтовуючи порушення відповідачем строків митного оформлення товару позивач посилається на те, що, всупереч ст. 255 Митного кодексу (далі - МК) України, митний огляд товару, митна декларація для митного оформлення якого надана 17.06.2024, проведений тільки 26.06.2024. Позивач був позбавлений можливості перемістити товар до визначного митницею місця митного огляду (оглядова рампа ВМО № 4 м/п "Західний") за відсутності згоди керівництва відповідної митниці. Відповідний дозвіл надано тільки 26.06.2024. Позивач вважає, що відсутність декларанта товару не є підставою для зупинення або перенесення початку проведення митного огляду товару, оскільки митний огляд може бути проведений в присутності перевізника (водія) або понятих.

Після проведення митного огляду відповідач несвоєчасно 28.06.2024 склав протокол про порушення митних правил № 0550/10000/24 (протокол складено відносно ОСОБА_1 , який за договором надання митно-брокерських послуг, укладеного з позивачем, здійснював митне декларування товару. Постановою Солом`янського районного суду міста Києва від 11.10.2024 по справі № 760/20301/24, що залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 26.12.2024, провадження закрито у зв`язку з відсутністю адміністративного правопорушення та відмовлено в оформлені митної декларації. Тільки 05.07.2024 відповідач дозволив розвантаження товару на склад митного органу і таке вилучення товару суперечить п. 5.1.10 Порядку роботи складу митного органу, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 627, оскільки відбулось без складання протоколу про тимчасове вилучення.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.09.2025 у справі №904/1180/25 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Приймаючи вказане рішення місцевий господарський суд виходив з недоведеності позивачем обставин, заподіяння йому шкоди відповідачем.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказане рішення суду та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована наступними доводами:

витрати Позивача, пов`язані з порушенням Відповідача адміністративної процедури митного огляду, а саме не визначеністю в повідомлені Відповідача про митний огляд з датою та часом початку огляду, з бездіяльністю стосовно початку митного огляду, не вжиття заходів, які надаються законодавством, по своєчасному проведенню митного огляду для дотримання обов`язку Відповідача завершити митне оформлення на протязі 4 робочих годин. В матеріалах справи відсутні докази початку митного огляду на протязі з 17.06.2024 до 14:30 26.06.2026, докази направлення Відповідачем вимоги-дозволу на переміщення транспортних засобів до місця огляду, докази фіксування відсутності декларанта на момент початку митного огляду. Внаслідок протиправних дій Позивач вимушений був сплатити додатково кошти за зберігання товару в терміналі, понаднормовий простій автотранспорту та контейнерів;

витрати Позивача, пов`язані з порушенням Відповідача адміністративної процедури складання протоколу про порушення митних правил. Бездіяльність Відповідача на протязі 26.06.2024-28.06.2024 в супереч вимоги про невідкладність складання привела до додаткових витрат. Доказів про початок складання протоколу невідкладно, а саме 26.06.2024 в матеріалах справи немає. Така затримка призвела до додаткового надмірного зберігання товару в зоні митного контролю;

всі інші додаткові витрати Позивача після 28.06.2024 сталися в наслідок протиправних дій Відповідача по складанню протоколу про порушення митних правил від 28.06.2024 №0550/10000/24. Протиправність дій досліджена Солом`янським районним судом м. Києва і наведена в його Постанові від 11.10.2024 по справі №760/20301/24.

В судовому засіданні представник апелянта - позивача у справі підтримав вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечив та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

18.12.2023 товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "Алмакстех" уклало з компанією "JINAN XINTIAN TECHNOLOGY CO., LTD" (Китай) зовнішньоекономічний контракт від 18.12.2023 № XT-1223 на поставку останнім установки лазерної різки з труборізом XT-Laser, XT-2060 HT -6KW Raycus разом з компресором TKM 15-16А та стабілізатором SBW-N-50KVA (далі - Товар/Установка).

Також 18.12.2023 товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" уклало з товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" договір поставки товару від 18.12.2023 № 1812К (далі - договір поставки), за яким зобов`язалось поставити останньому товар, визначений у специфікації. За специфікацією, що є додатком до договору поставки, предметом поставки є установка лазерної різки з труборізом XT-Laser, XT-2060 HT -6KW Raycus разом з компресором TKM 15-16А та стабілізатором SBW-N-50KVA, загальною вартістю 3779860,00 грн з податком на додану вартість (ПДВ). Товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" зобов`язалось поставити товар протягом 160 календарних днів з моменту оплати коштів, які сплачені товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" 19.12.2023 в розмірі 1133958,00 грн (платіжна інструкція від 19.12.2023 №973) та 21.03.2024 в розмірі 2397633,00 грн (платіжна інструкція від 21.03.2024 №2001).

За умовами договору поставки за несвоєчасну поставку товару товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" зобов`язалось сплатити штраф у розмірі 28% від вартості товару.

Вказаний Товар ввезено на митну територію України автомобільним транспортом за міжнародними товарно-транспортними накладними NSODS0010721 від 10.06.2024 (перевозився автомобілем з номерним знаком НОМЕР_1 / НОМЕР_2 ) та N SODS0010721- 1 від 10.06.2024 (перевозився автомобілем з номерним знаком НОМЕР_3 / НОМЕР_4 ). Товар знаходився у двох контейнерах MRKU2430848 та TCKU7864546. Послуги з організації перевезення Товару у контейнерах автомобільним транспортом надало позивачу ТОВ "ДСВ логістика" за договором на транспортно-експедиторське обслуговування від 19.01.2024 № GC-022532.

Після прибуття Товару у місто Київ послуги позивачу з перебування Товару на митному складі до митного оформлення надало ТОВ "ДТА сервіс плюс" на підставі договору доручення № 141/Т/ДТА/2023 від 20.12.2023. Товар перебував у контейнерах, навантажених на вказані вище автомобілі.

Декларування Товару позивача здійснював фізична особа-підприємець ОСОБА_1 на підставі договору № 21/12/23К від 21.12.2023, укладеного з позивачем. За цим договором ОСОБА_1 зобов`язався надавати позивачу послуги з митно-брокерського обслуговування.

17.06.2024 ОСОБА_1, як декларант, з метою здійснення митного оформлення Товару подав до Київської митниці митну декларацію типу ІМ/40/ДЕ, якій було присвоєно реєстраційний № 24UA32U3. Декларація прийнята в базу даних митниці 17.06.2024 о 09:45:21, протокол обробки електронного документа № 233276.

17.06.2024 о 09:48:06 позивач отримав повідомлення відповідача, протокол обробки електронного документа № 233278, про необхідність здійснення митного огляду відповідно до ст. 338 МК України. У повідомленні зазначено, що така форма контролю визначена на підставі застосування автоматизованої системи управління ризиками (АСУР), вказано на необхідність присутності на підставі ч. 2 ст. 249 МК України декларанта, зазначено місце доставки товару, де буде здійснюватися митний огляд (СТИЗ та МС ПрАТ "Авіапостач", оглядові рампи ВМО №4 м/п "Західний"), адреса його знаходження (м. Київ, пр-т Повітрофлотський, 92б), а також уповноважену особу (посаду, прізвище, контактний номер телефону).

Декларант ( ОСОБА_1 ) пред`явив Товар для огляду 26.06.2024. Відповідно до акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу огляд тривав з 14.30 до 15.15. Огляд проводився інспекторами відповідача в присутності декларанта та водіїв. Під час огляду Товару встановлено (за допомогою електронного газоаналізатора), що обладнання містить речовину "R-32=100% AIR=0%".

28.06.2024 позивач отримав повідомлення (протокол обробки електронного документа 233928) про відмову в митному оформленні.

Підставою для відмови стало складання Київською митницею 28.06.2024 протоколу про порушення митних правил стосовно ОСОБА_1 . У протоколі зазначено, що декларантом ОСОБА_1 не заявлено у митній декларації № 24UA32U3 точні та достовірні відомості про товари, а саме: наявність у товарі фторованих парникових газів ("Дифтометнон (ГФВ-32)", який включений до Переліку речовин, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2023 № 1402. Зазначені дії ОСОБА_1, відповідно до протоколу, мають ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 472 МК України.

Вказаний вище протокол складено за формою, затвердженою наказом Міністерства фінансів України № 652 від 31.05.2012, яка передбачає відображення у тексті протоколу інформації про тимчасове вилучення товарів та документів відповідно до ст. 511 МК України. У протоколі зазначено, що на підставі ст. 511 Митного кодексу України за цим протоколом тимчасово вилучено установку (верстат) для лазерної різки листового металу та труб з маркуванням "JINAN XINTIAN TECHNOLOGY CO" та "XTLASER" в розібраному вигляді в комплектації.

Вилучений відповідачем Товар був переданий позивачем на визначений Київською митницею склад 05.07.2024. Протягом цього часу Товар перебував навантажений в автомобілях з номерним знаком НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3/ НОМЕР_4 на стоянці в зоні прибуття автотранспорту. Сторони визнають, що знаходження Товару а автомобілях в період з 28.06.2024, момент складання Київською митницею протоколу про порушення митних правил стосовно ОСОБА_1, який містив рішення про тимчасове вилучення Товару, по 05.07.2024 зумовлений відсутністю розпоряджень відповідача щодо складу, на який Товар підлягав передачі.

За стоянку автомобілів з номерним знаком НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_5 / НОМЕР_4 в зоні прибуття автотранспорту протягом 19 днів (з 17.06.2024 по 05.07.2024) позивач сплатив ТОВ "ДТА сервіс плюс" 7524,00 грн. Підставою для оплати був договір доручення № 141/Т/ДТА/2023 від 20.12.2023, в рамках виконання якого сторони підписали акт надання послуг № 2437 від 05.07.2024 на суму 3168 грн, акт надання послуг № 2438 від 05.07.2024 на суму 3168 грн, акт надання послуг № 2439 від 05.07.2024 на суму 594 грн, акт надання послуг № 2440 від 05.07.2024 на суму 594 грн. Підтвердженням оплати є платіжні інструкції № 191 від 02.07.2024, № 192 від 02.07.2024, № 204 від 05.07.2024, №203 від 05.07.2024.

Організацію розвантаження Товару на визначеному Київською митницею складі здійснив позивач, понісши такі витрати:

- 8100,00 грн сплачено ТОВ "Верстат-Сервіс" за послуги з розвантаження лазерного верстату (платіжна інструкція № 207 від 08.07.2024). Надання цих послуг засвідчується актом № В-00000011 від 05.07.2024;

- 7200,00 грн сплачено ТОВ "Клінчук-Кран" за послуги автокрана (платіжна інструкція № 200 від 04.07.2024). Надання цих послуг засвідчується актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 703 від 04.07.2024;

- 18400,00 грн сплачено ТОВ "Мінірент" за послуги автонавантажувача та його транспортування до місця розвантаження (платіжна інструкція № 202 від 05.07.2024) ). Надання цих послуг засвідчується актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 586 від 05.07.2024;

- 6800,00 грн сплачено ТОВ "Нокас" за вантажно-розвантажувальні роботи (платіжна інструкція № 199 від 04.07.2024). Надання цих послуг засвідчується актом надання послуг № 53 від 05.07.2024.

Також, на виконання договору на транспортно-експедиторське обслуговування від 19.01.2024 № GC-022532 позивач сплатив ТОВ "ДСВ логістика" 168811,78 грн (платіжна інструкція від 08.07.2024 № 210), які складаються з вартості понаднормового простою транспортних засобів у м. Києві (17 діб) у розмірі 74426 грн (по 37215 грн за кожен автомобіль), та 94381,78 грн компенсації вартості детеншна за період з 27.06.2024 по 08.07.2024 (плата за перевищення безкоштовного терміну використання контейнера).

Оскільки тимчасове вилучення відповідачем Товару зумовило неможливість своєчасне виконання позивачем свого обов`язку перед товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" за договором поставки товару від 18.12.2023 № 1812К, 02.09.2024 товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" уклало з товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" додаткову угоду від № 1 до договору поставки, в якій визначили новий термін поставки - 28.02.2025.

11.10.2024 Солом`янський районний суд міста Києва розглянув матеріали адміністративної справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 472 МК України, щодо якого Київською митницею 28.06.2024 складено протокол про порушення митних правил. Постановою Солом`янського районного суду міста Києва у справі № 760/20301/24 провадження закрито за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Київський апеляційний суд 26.12.2024 залишив без змін постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2024 року про закриття провадження по справі відносно ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 Митного кодексу України, залишив без змін.

Суди констатували, що оскільки на час подання ОСОБА_1 митної декларації № 24UA32U3 переміщення Товару через митний кордон було вже завершено, відсутні підстави для притягнення останнього до відповідальності за порушення митних правил, передбаченої ст. 472 МК України. Також суди зазначили, що інформація, внесена до митної декларації ОСОБА_1 , повністю відповідала відомостям із товаросупровідних та комерційних документів, а митний орган не надав прямих доказів умисності дій ОСОБА_1 та не довів той факт, що декларанту достовірно було відомо про невідповідність опису товару, та чи він мав у своєму розпорядженні дані, які свідчили про невідповідність товаросупровідних документів фактичним характеристикам товару.

08.01.2025 позивач подав відповідачу для митного оформлення Товару електронну митну декларацію № 25UA41U9, та отримав в цей же день відмову у митному оформленні у зв`язку з примусовим відчуженням майна згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_6 Національної гвардії України від 26.12.2024 № 2138.

28.02.2025 товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" уклало з товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" додаткову угоду від № 1 до договору поставки, в якій визначили новий термін поставки - 31.08.2025.

04.03.2025 товариство з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" звернулось до товариства з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" з вимогою про сплату 881967,33 грн штрафу відповідно до п. 8.3 договору поставки. Цим пунктом передбачена відповідальність постачальника (ТОВ "Алмакстех") у вигляді штрафу в розмірі 28 відсотків від вартості товару без ПДВ за несвоєчасну поставку Товару.

07.03.2025 товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" сплатило товариству з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" 881967,33 грн штрафу (платіжна інструкція від 07.03.2025 № 449).

Предметом позову у даній справі є вимоги позивача про стягнення шкоди у розмірі 1 098 803,11 грн.

Правове регулювання відшкодування шкоди здійснюється нормами глави 82 Цивільного кодексу України.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання недоговірної шкоди передбачено ст. 1166 Цивільного кодексу (далі -ЦК) України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичній або юридичній особі, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, складовими елементами акту завдання шкоди є: протиправна поведінка особи, яка завдала шкоду; настання шкоди; причинний зв`язок між вказаними двома елементами; вина завдавача шкоди.

У свою чергу, відсутність однієї з наведених обставини свідчить про відсутність підстав для застосування визначеної ст. 1166 ЦК України відповідальності. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Закон передбачає, що носієм обов`язку відшкодувати шкоду крім безпосереднього завдавача шкоди можуть бути інші особи, на яких законом покладено обов`язок відшкодування шкоди. До встановлених законом випадків відшкодування шкоди незалежно від вини є її заподіяння внаслідок неправомірних дій органів державної влади або органів місцевого самоврядування (стаття 1173 ЦК) або дій їх посадових чи службових осіб (стаття 1174 ЦК). В цих випадках суб`єктами відшкодування шкоди є держава, Автономна Республіка Крим або орган місцевого самоврядування.

Зокрема, статтею 1173 ЦК України встановлено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи (ст. 1174 ЦК України).

Встановлення складу деліктного правопорушення у діях особи є підставою для застосування загальних положень про цивільно-правову відповідальність.

Протиправність поведінки в цивільних правовідносинах може мати дві форми: дію та бездіяльність.

У цій справі поведінка, з якою позивач пов`язує настання шкоди, стосується як бездіяльності відповідача (у період з 17.06.2024 по 26.06.2024 така бездіяльність пов`язується з не проведенням митного огляду, а по 05.07.2024 - не передання Товару на склад митниці), так і дій відповідача - вилучення Товару. З огляду на це, в залежності від форми поведінки відповідача, з якою позивач асоціює факти заподіяння шкоди, понесені позивачем витрати також підлягають класифікації відповідно до обставин, що зумовили їх понесення, а саме:

- витрати, що пов`язані із зберіганням Товару у період з 17.06.2024 по 05.07.2024 та пов`язані з цим витрати, до яких відносяться: оплата стоянки автомобілів з номерним знаком НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_5/ НОМЕР_4 в зоні прибуття автотранспорту протягом 19 днів (з 17.06.2024 по 05.07.2024) у розмірі 7524,00 грн; оплата 168811,78 грн, які складаються з вартості понаднормового простою транспортних засобів у м. Києві (17 діб) у розмірі 74426 грн та 94381,78 грн компенсації вартості детеншна за період з 27.06.2024 по 08.07.2024;

- витрати, що пов`язані з вилученням Товару: 8100,00 грн за послуги з розвантаження лазерного верстату; 7200,00 грн за послуги автокрана; 18400,00 грн за послуги автонавантажувача та його транспортування до місця розвантаження; 6800,00 грн за вантажно-розвантажувальні роботи; 881967,33 грн штрафу.

Такий поділ (класифікація) витрат зумовлена застосуванням різних правових механізмів оцінки поведінки відповідача при дослідженні всіх складових елементів, що формують склад деліктного правопорушення як акту заподіяння шкоди.

17.06.2024, з метою здійснення митного оформлення та в подальшому випуску у вільний обіг товару: «Установка (верстат) для лазерної різки листового металу та труб в розібраному вигляді», що надійшов на адресу ТОВ «АЛМАКСТЕХ» (), декларантом на підставі договору про надання митно - брокерських послуг від 21.12.2023 № 21/12/23К, до відділу митного оформлення №4 митного поста «Західний» подано митну декларацію типу IM/40/ДЕ, якій було присвоєно реєстраційний №24UA12U3.

Декларантом у вказаній митній декларації заявлені наступні відомості про товар: «Обладнання для різання металу нове: Установка (верстат) для лазерної різки листового металу та труб і розібраному вигляді в складі: - Лазерна установка арт. XTW2060- 6kw-6m-220 RAYCUS - 1 шт; Додатково у комплекті: захистне зеркало - 15шт; сопло - 40 шт; керамічне кільце - 3шт; фокусна лінза - 3 шт. - компресор для подачі лазером у різаку тиску повітря 1,6мПа 1,5м куб.за хв. арт. ТКМ-15-16А - Ішт;- Стабілізатор струму для вирівнювання можливих коливань струму в мережі, який запобігає виходу з ладу компонентів лазерної установки,- арт. SBW-N-S0KVA - 1шт. Країна виробництва CN. Виробник JNAN XINTIAN TECHNOLOGY CO., LTD. Торговельна марка XTLASER».

Даний товар декларантом класифіковано за кодом згідно з УКТЗЕД .

Разом із митною декларацією до митниці були надані наступні документи:

- зовнішньоекономічний контракт від 18.12.2023 № XT-1223, укладений між ТОВ «АЛМАКСТЕХ» (Україна) та компанією «JINAN XINTIAN TECHNOLOGY CO., LTD» (Китай);

- інвойс від 19.12.2023 XTWE20231218;

- коносамент від 20.04.2024 № 236352461, CMR від 10.06.2024 N SODS0010721, № SODS0010721/1;

- сертифікат про походження товару від 19.04.2024 № С20038 та інші документи, зазначені в графі 44 митної декларації.

Згідно з інвойсом від 19.12.2023 № ХТ20231218, виставленим компанією «JINAN XINTIAN TECHNOLOGY CO., LTD» (Китай) до ТОВ «АЛМАКСТЕХ» вартість вищезазначеного товару становить 54 500 доларів США, що згідно курсу на дату декларування (17.06.2024) (1 USD - 40,6490 грн.) складає 2 215 370,50 грн.

За вищезазначеною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиків (далі - АСУР) згенеровано наступні форми контролю: 105-2 «Контроль правильностi визначення митної вартостi товарiв»; 117-2 «Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів спеціалізованим підрозділом митниці для перевірки числового значення заявленої митної вартості»; 203-1 «Проведення повного митного огляду - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації»; 901-1 «Застосування технічних засобів митного контролю»; 902-1 «Застосування ваговимірювальних пристроїв»; 911-1 «Здійснення фото - та/або відеофіксації виконання митних формальностей».

Згідно частини 1 статті 320 Митного кодексу України форми та обсяги митного контролю обираються:

1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або

2) автоматизованою системою управління ризиками.

Згідно частини 4 статті 320 Митного кодексу України Форми та обсяги митного контролю, визначені відповідно до пункту 2 частини першої цієї статті, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Прийняття цими посадовими особами рішення щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається.

В зв`язку з наявними формами контролю 203-1, 901-1, 902-1, 911-1 о 09-48 17.06.2024 декларанту направлено повідомлення про необхідність пред`явлення товарів до митного огляду.

Відповідно до частини 1 статті 338 МКУ огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред`явлених митному органу (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

Відповідно до статті 249 МКУ декларанти або уповноважені ними особи можуть бути присутніми під час митного оформлення товарів, які пред`являються ними для такого оформлення. У разі застосування заходів, передбачених статтями 338 (митний огляд) і 339 МКУ, а також на вимогу митного органу присутність декларантів або уповноважених ними осіб під час митного оформлення є обов`язковою.

Митний огляд розпочато о 14-30 26.06.2024 одразу після пред`явлення декларантом товару до митного огляду та завершено через 45 хвилин о 15-15 26.06.2024, за результатами якого складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №24UA32U3.

Тобто, сам митний огляд проведено в досить стислий термін.

Позивач зазначає, що затримка з початком проведення митного огляду відбулась з вини митниці, і він звертався до митного органу з проханням надати дозвіл на проведення митного огляду, але отримав відмову.

При цьому жодних доказів на підтвердження його звернення або відмови зі сторони митниці позивач не надав.

Позивач вважає, що можна було провести огляд без декларанта при участі двох понятих.

Стосовно вказаних доводів скаржника слід зазначити наступне.

Так, згідно частини 6 статті 338 Митного кодексу України, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється у присутності особи, яка переміщує ці товари, транспортні засоби через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем, а у разі її відсутності - за умови залучення не менше ніж двох понятих. Як поняті запрошуються особи, не заінтересовані у результатах огляду (переогляду).

Разом з тим, згідно пункту 37 статті 4 Митного кодексу України перевізник - особа, яка переміщує товари або бере на себе зобов`язання та відповідальність за переміщення товарів через митний кордон України та/або митною територією України.

Тобто, залучення двох понятих передбачено Митним кодексом у разі відсутності, особи, що переміщує товари - перевізника (водія).

Однак, це не стосується відсутності декларанта, оскільки статтею 249 Митного кодексу України чітко передбачено, що у разі застосування заходу, передбаченого статтею 338 МКУ, (тобто проведення митного огляду) присутність декларантів або уповноважених ними осіб є обов`язковою.

Отже, митний орган дійсно може провести митний огляд, залучивши двох понятих, якщо відсутній водій (перевізник), однак за відсутності декларанта огляд не проводиться.

Позивач також зазначив, що декларант не мав права переміщати автомобілі до рампи для огляду, оскільки згідно статті 332 Митного кодексу таке переміщення здійснюється лише з письмового дозволу митниці.

Згідно частини 2 статті 332 Митного кодексу України проведення господарських робіт у зоні митного контролю, переміщення через межі зони митного контролю і в межах цієї зони товарів, транспортних засобів, громадян, які не перетинають митний кордон України, посадових осіб інших державних органів, які не проводять заходи офіційного контролю, відбуваються з дотриманням режиму зони митного контролю і допускаються тільки з письмового дозволу керівника відповідної митниці (митного поста) або його заступника, а в зонах митного контролю, розташованих у пунктах пропуску через державний кордон України, - крім того, за погодженням з начальником відповідного органу охорони державного кордону.

Тобто, письмовий дозвіл стосується осіб, товарів і транспортних засобів, що не перетинають митний кордон, наприклад осіб, що проводять господарські роботи, працівників правоохоронних органів, які залучені до спільного митного контролю, тощо.

Однак, як перевізники так і декларанти, які декларують товари, що знаходяться в зоні митного контролю можуть вільно пересуватись в межах цієї зони, без письмового дозволу.

Згідно з Актом митного огляду «На пакуванні (дерев`яних ящиках) наявне маркування -JINAN XINTIAN TECHNOLOGY CO та XTLASER, на паперових аркушах на пакуванні наявні написи FROM XT LASER, MADE IN CHINA.

Під час проведення митного огляду товару з маркуванням S&A INDUSTRIALCHILLER, модель CWFL6000EN$04, CFG code: 13439, Refrigerant R-32 використано електронний газоаналізатор RI-700 Н (серійний номер НОМЕР_3 , інвент. номер 101480035) та встановлено, що обладнання містить хладоген - речовину «R-32 = 100% AIR = 0% ».

Оскільки у митній декларації № 24UA32U3 не заявлені відомості про, те що товар: «Установка (верстат) для лазерної різки листового металу та труб в розібраному вигляді в складі ...», містить фторовані парникові гази, а саме: «Дифторметан (ГФВ-32)», що включені до Переліку контрольованих речовин (озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів), експорт та імпорт яких підлягає ліцензуванню (додаток 2, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2023 № 1402) та при цьому не надано відповідну ліцензію, митницею відмовлено у митному оформленні та 28.06.2024 складено протокол про порушення митних правил, передбачених ст. 472 Митного кодексу України 0550/10000/24.

Товар, як безпосередній предмет правопорушення у відповідності до статті 511 Митного кодексу України був вилучений та переданий на склад митниці, а матеріали справи направлені для розгляду до Солом`янського районного суду м. Києва.

11.10.2024 Солом`янський районний суд міста Києва, розглядаючи матеріали адміністративної справи про порушення митних правил №760/20301/24 закрив провадження у справі стосовно декларанта, за відсутності його вини, оскільки він декларував неправдиві дані на підставі наданих йому документів. При цьому продавець надав лист, в якому визнав допущену ним (експортером) помилку.

26.12.2024 Київський апеляційний суд підтримав позицію суду першої інстанції щодо відсутності в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення правопорушення.

Тобто, судами провадження у справі закрито не на підставі відсутності події правопорушення, а лише в зв`язку з відсутністю умислу декларанта.

При цьому відсутні судові рішення щодо визнання неправомірними дій митниці по складанню протоколу про порушення митних правил.

Разом з тим 31.12.2024 у відповідності до Закону України №4765-VI «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» з метою ремонту бронетехніки, Актом про примусове відчуження майна від 31.12.2024 №б/н, відповідно до Наказу командира військової частини НОМЕР_6 Національної гвардії України від 26.12.2024 № 2138, погодженого з начальником Маріупольської районної військової адміністрації, військовою частиною було здійснено примусове відчуження вказаного обладнання для різки металу та його вивезення цього ж дня зі складу митниці.

Лише 08.01.2025 ТОВ «Алмакстех» було подано електронну митну декларацію від 08.01.2025 №25UA41U9.

Однак, 08.01.2025 митницею винесено Картку відмови в митному оформленні (випуску) товарів від 08.01.2025 №UA100130/2025/000003, оскільки митне оформлення не може бути завершено у зв`язку з примусовим відчуженням майна відповідно до статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» статті 4 Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в у мовах воєнного чи надзвичайного стану", Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", Постанови Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 р. №998 "Деякі питання здійснення повної компенсації за майно, примусового відчуження в у мовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану" та з метою здійснення заходів з забезпечення заходів з забезпечення національної безпеки та оборони України у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України", згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_6 Національної гвардії України від 26.12.2024 №2138, погодженим з начальником Маріупольської районної військової адміністрації».

Згідно частини 1 статті 1 Закону №4765-VI примусове відчуження майна - позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості.

При цьому, Закон №4765-VI не обумовлює здійснення процедури відчуження майна обов`язково безпосередньо у присутності його власника, натомість стаття 1 Закону наголошує на позбавленні власника права власності.

Згідно частини 5 статті 7 Закону №4765-VI у разі відсутності особи, у якої відчужується або вилучається майно, або її законного представника під час складання акта про примусове відчуження або вилучення майна такий акт складається без її участі. У такому разі власник майна або його законний представник має право на ознайомлення з актом про примусове відчуження або вилучення майна.

Згідно статті 12 Закону №4765-VI у разі якщо після скасування правового режиму воєнного чи надзвичайного стану майно, яке було примусово відчужене, збереглося, а колишній власник або уповноважена ним особа наполягає на поверненні майна, таке повернення здійснюється в судовому порядку.

Підставою для повернення майна є рішення суду, яке набрало законної сили.

Колишній власник майна, яке було примусово відчужене, може вимагати взамін надання йому іншого майна, якщо це можливо.

Згідно частин 2, 4 статті 11 Закону №4765-VI для отримання наступної повної компенсації за примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного стану майно його колишній власник або уповноважена ним особа після скасування правового режиму воєнного стану звертається до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем відчуження майна із заявою, до якої додаються акт і документ, що містить висновок про вартість майна.

Порядок розгляду заяв та здійснення виплат з метою наступної повної компенсації за примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану майно встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядок розгляду заяв та здійснення виплат для наступної повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 31.10.2012 №998.

Так, згідно п.3 вказаного Порядку заява про виплату наступної повної компенсації за примусово відчужене майно (далі - заява) приймається, обліковується і розглядається за місцем відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану - територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

Тобто, вказаними нормативними актами регламентований механізм компенсації за примусово відчужене майно.

Також необхідно зазначити, що примусове відчуження товару військовою частиною здійснено 31.12.2024, однак до вказаної дати ТОВ «Алмакстех» після судового рішення апеляційної інстанції у справі про порушення митних правил №760/20301/24 не зверталось для митного оформлення та отримання товару зі складу митниці, а подало митну декларацію лише 08.01.2025, коли товар вже був примусово відчужено військовою частиною для забезпечення обороноздатності країни.

Згідно статті 256 Митного кодексу України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

Митний орган обґрунтовано відмовив у митному оформленні товарів зі складанням відповідної картки відмови у зв`язку з тим, що товар вже був примусово відчужений для потреб ЗСУ.

Щодо доводів позивача стосовно затягування з проведенням митного огляду, слід вказати, що після подання декларантом 17.06.2025 митної декларації митниця 26.06.2025 здійснила митний огляд без затягування (з урахуванням вимог статті 249 Митного кодексу України щодо обов`язкової присутності декларанта), оскільки товари були пред`явлені декларантом для огляду лише 26.06.2025.

Вилучення товару на склад митниці відбулось 05.07.2025, оскільки, зважаючи на специфіку товару та завантаженість складів митниці здійснювався пошук відповідного складу.

Отже, відсутня вина посадових осіб митного органу щодо не оформлення товарів з 17.06.2025 до 05.07.2025 та відповідно витрати щодо розвантаження та завантаження вказаного товару, та інші витрати позивача, в тому числі і штрафні санкції за прострочення поставки товарів по договору з покупцем ТОВ «Отіс Тарда» у розмірі 881 967,33 грн. не можуть бути стягнуті з держави.

Щодо доводів позивача про те, що товар митницею неправомірно був вилучений саме протоколом про порушення митних правил, а не протоколом про тимчасове вилучення (який він міг би оскаржити у відповідності до статті 512 Митного кодексу України), слід зазначити наступне.

Форми процесуальних документів у справах про порушення митних правил затверджені Наказом Міністерства фінансів України 31.05.2012 №652 (зі змінами) (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20 червня 2012 р. за №1015/21327.

Вказаним наказом затверджена форма «протоколу про порушення митних правил», так і форма «протоколу про тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів і документів у справі про порушення митних правил».

Разом з тим, як протокол про порушення митних правил, так і протокол про тимчасове вилучення передбачають можливість вилучення товарів.

При цьому, вилучення товарів окремим протоколом про тимчасове вилучення здійснюється у випадку, коли під час складання протоколу про порушення митних правил місцезнаходження предметів правопорушення невідоме або неможливо здійснити їх вилучення. В такому випадку у протоколі про порушення митних правил вчиняється запис «товар буде вилучений окремим протоколом». І в подальшому при виявленні та вилученні предмету правопорушення, інформація про нього зазначається у відповідній таблиці протоколу про тимчасове вилучення.

Частиною 1 статті 512 Митного кодексу України визначено, що тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів та документів, зазначених у частині першій статті 511 цього Кодексу, може бути оскаржено в порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу та іншими законами України.

При цьому, вказана норма не розділяє, який саме документ може бути оскаржений, а оскаржується саме тимчасове вилучення.

Оскільки, у формі протоколу про порушення митних правил, зокрема і в протоколі №0550/10000/24, розділ в якому зазначаються вилучені товари має назву «На підставі статті 511 Митного кодексу України за цим протоколом тимчасово вилучено», позивач мав право оскаржити тимчасове вилучення товару, здійснене вказаним протоколом.

Однак, позивач не скористався правом, передбаченим статтею 512 Митного кодексу України, та не оскаржив тимчасове вилучення товарів.

Щодо посилань позивача на пункт 5.1.10 Порядку роботи складу митного органу, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №627 від 30.05.2012 стосовно необхідності передачі товару протягом доби з моменту їх вилучення протоколом, а саме 28.06.2024, слід зазначити, що згідно вказаного пункту у виняткових випадках за наявності великих обсягів вилучених товарів чи інших обґрунтованих підстав строк організації передачі товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути подовжений керівником підрозділу протидії митним правопорушенням за погодженням з керівником господарської служби. Подовження такого строку фіксується службовою запискою на ім`я керівника господарської служби.

В даному випадку підставою нерозміщення товарів на склади митниці впродовж робочого дня було завантаження складів митниці через неможливість своєчасної реалізації товарів Державною виконавчою службою дуже значного обсягу. Дана обставина не залежала від керівника підрозділу протидії митним правопорушенням, яким складався протокол про порушення митних правил, а тому відповідна службова записка не направлялась, і питання пошуку складських приміщень здійснювалось безпосередньо господарською службою митниці, до відання якої відносяться склади митниці та питання пошуку складів відповідального зберігання.

Згідно частини 7 статті 239 Митного кодексу України витрати митних органів на огляд товарів та інші витрати, пов`язані з переміщенням товарів на склад митного органу та зберіганням товарів, транспортних засобів, зазначених у пунктах 1-5 частини першої та в частині п`ятій статті 238 цього Кодексу, відшкодовуються утримувачем товарів або іншими заінтересованими особами.

Згідно пункту 634 статті 4 Митного кодексу України, утримувач товару - особа, яка є власником товарів, або особа, яка має право володіння чи розпорядження цими товарами, або особа, яка фізично утримує товари (крім митних органів, до яких перейшло право розпорядження на ці товари).

Тобто вказана норма є ще однією додатковою обставиною, яка виключає можливість відшкодування митницею витрат понесених позивачем (утримувачем товару), пов`язаних з переміщенням товарів на склад митного органу.

Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача понесених ним штрафних санкцій за прострочення поставки товарів по договору з покупцем ТОВ «Отіс Тарда» у розмірі 881 967,33 грн, слід зазначити наступне.

Як зазначено вище, 07.03.2025 товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" сплатило товариству з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" 881967,33 грн штрафу (платіжна інструкція від 07.03.2025 № 449). Вказані кошти сплачені в рамках правовідносин, що виникли між товариством з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" та товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" за договором поставки товару від 18.12.2023 № 1812К. За цим договором позивач зобов`язався поставити Товар ТОВ "Отіс Тарда", за несвоєчасну поставку якого позивач зобов`язався сплати штраф у розмірі 28 відсотків від вартості Товару без ПДВ (п. 8.3 договору поставки).

28.02.2025 товариство з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" уклало з товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" додаткову угоду від № 1 до договору поставки, в якій визначили термін поставки - 31.08.2025.

З огляду на викладене, з 28.02.2025 строком виконання позивачем свого обов`язку перед товариством з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда" за договором поставки щодо поставки Товару є 31.08.2025.

Станом на 07.03.2025 (дата сплати товариством з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" штрафу у розмірі 881967,33 грн товариству з обмеженою відповідальністю "Отіс Тарда"), у зв`язку зі зміною сторонами умов договору поставки щодо строку поставки Товару, відсутні були обставини, які б давали можливість кваліфікувати позивача таким, що порушив зобов`язання з поставки.

Отже, понесення товариством з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" витрат розмірі 881967,33 грн не пов`язано з поведінкою відповідача.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про правомірність висновку суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову у даній справі.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду прийнято з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим, правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання покладаються на позивача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмакстех" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 25.09.2025 у справі №904/1180/25 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги третьої особи покласти на її заявника - позивача у справі.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання повної постанови.

Повна постанова (враховуючи участь судді Барсук М.А. 22.01.2026 у вебінарі у НШСУ та перебування 23.01.2026 судді Барсук М.А. у відпустці) складена: 26.01.2026 року.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді М.А. Барсук

М.А. Руденко