УХВАЛА

м. Київ

28.01.2026Справа № 910/12220/25

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Блажівської О.Є., при секретарі судового засідання - Глиняній А.С., розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи №910/12220/25

за позовом Фізичної особи-підприємця Поляха Володимира Володимировича ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, місто Київ, вул. Хрещатик, 32; )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департамент територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, місто Київ, вул. Дегтярівська, 31, корп. 2; )

про визнання недійсним одностороннього правочину,

за участю представників:

від позивача - не з`явився,

від відповідача - Краснякова А.В.,

від третьої особи - Батранча Д.О.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва 30.09.2025 через відділ документообігу суду надійшов позов Фізичної особи-підприємця Поляха Володимира Володимировича до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання недійсним з моменту вчинення одностороннього правочину лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вих. №055-8476 від 25.06.2025 про припинення дії Договору пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою №07308-24/28 від 12.08.2024.

Одночасно з пред`явленням позовом подано заяву про забезпечення позову від 30.09.2025, предметом якої є: до набрання рішенням законної сили вжити заходи до забезпечення позову, шляхом заборони Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, місто Київ, вул. Дегтярівська, 31, корп. 2, ), його структурним підрозділам, комунальним підприємствам, а також будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії спрямовані на примусове переміщення (демонтаж) тимчасової споруди (павільйону площею 18, 36 кв. м.), на який укладений Договір щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою №07308-24/28 від 12.08.2024, що належить Фізичній особі-підприємцю Полях Володимиру Володимировичу ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) та розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2025 матеріали позовної заяви №910/12220/25 передано на розгляд судді Блажівській О.Є.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30.09.2025 заяву про забезпечення позову передано судді Блажівській О.Є.

Матеріали позовної заяви №910/12220/25 та Заяву про забезпечення позову було передано та отримано (сектором) суддею Блажівською О.Є.- 01.10.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.10.2025 відмовлено заявнику Фізичній особі-підприємцю Поляху Володимиру Володимировичу у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. На підставістатті 50 Господарського процесуального кодексу України залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департамент територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, місто Київ, вул. Дегтярівська, 31, корп. 2; ). Підготовче засідання призначено на 05.11.25.

15.10.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на позовну заяву.

15.10.2025 через систему «Електронний суд» від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло клопотання про зупинення провадження у справі у справі № 910/12220/25.

15.10.2025 через систему «Електронний суд» від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло клопотання про зупинення провадження у справі у справі № 910/12220/25.

30.10.2025 через систему «Електронний суд» від третьої особи Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшли письмові пояснення щодо позову або відзиву. Також у поданих поясненнях міститься клопотання про поновлення строку на подання пояснень третьої особи у справі № 910/12220/25 та приєднання до справи № 910/12220/25 подані Департаментом пояснення третьої особи.

02.11.2025 через систему «Електронний суд» від Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшла заява про закриття провадження у справі.

04.11.2025 через систему «Електронний суд» від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи.

Судове засідання призначене на 05.11.2025 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Блажівської О.Є. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.11.2025 підготовче засідання у справі № 910/12220/25 призначено на 03.12.25.

Судове засідання призначене на 03.12.2025 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Блажівської О.Є. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.12.2025 підготовче засідання у справі № 910/12220/25 призначено на 22.12.25.

У судове засідання 22.12.2025 з`явилися представники відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

22.12.2025 у судове засідання не з`явився позивач. Ухвала суду від 10.12.2025 була направлена позивачу рекомендованим листом, що підтверджується відтиском печатки про відправлення на зворотному боці ухвали, на адресу місцезнаходження, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, - 03164, місто Київ, вул. Чорнобильська, буд. 24/26, кв. 11. Згідно трекінгу R50 станом на 22.12.2025 конверт з ухвалою суду від 10.12.2025 прибуло до відділення. Від позивача (представника) клопотань, заяв про відкладення розгляду судового засідання та/або про неможливість прибути у судове засідання, та/або про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням сервісу «Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом» (посилання в мережі інтернет - https://vkz.court.gov.ua/) згідно ст. 197 ГПК України, призначене на 22.12.2025, до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд» не подано, клопотань/заяв від позивача (представника) не було подано до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд», а також не направлено до суду через відділення поштового зв`язку.

22.12.2025 у судовому засіданні судом з`ясовано щодо клопотання про закриття провадження від 02.11.2025 у справі №910/12220/25 та щодо клопотання про зупинення розгляду справи від 15.10.2025 та від 04.11.2025.

22.12.2025 у судовому засідання представник відповідача надав усні пояснення та просив суд залишити без розгляду клопотання про зупинення провадження від 15.10.2025 та від 04.11.2025, у зв`язку з тим, що відпала потреба у зупиненні провадження у справі.

22.12.2025 у судовому засіданні представник третьої особи надав усні пояснення та підтримав позицію представника відповідача щодо залишення без розгляду клопотання про зупинення провадження від 15.10.2025 та від 04.11.2025.

22.12.2025 у судовому засіданні судом заслухавши позицію заявника (зазначено, що усунуто обставини, що викликали необхідність зупинення провадження), думку представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, судом клопотання відповідача про зупинення провадження від 15.10.2025 та від 04.11.2025 залишено без розгляду. Вирішення клопотання про закриття провадження у справі від 02.11.2025 відкладено до наступного судового засідання.

22.12.2025 у судовому засіданні представник відповідача виказав позицію щодо продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та щодо відкладення підготовчого засідання не заперечував.

22.12.2025 у судовому засіданні представник третьої особи виказав позицію щодо продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та щодо відкладення підготовчого засідання не заперечував.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.12.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Відкладено підготовче засідання у даній справі на 28.01.26.

У судове засідання з`явилися представники відповідача та третьої особи.

28.01.2026 у судове засідання не з`явився позивач. Ухвала суду від 22.12.2025 була направлена позивачу рекомендованим листом, що підтверджується відтиском печатки про відправлення на зворотному боці ухвали, на адресу місцезнаходження, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, - 03164, місто Київ, вул. Чорнобильська, буд. 24/26, кв. 11. Згідно трекінгу - R81 конверт з ухвалою суду від 22.12.2025 вручено одержувачу - 13.01.2026. Від позивача (представника) клопотань, заяв про відкладення розгляду судового засідання та/або про неможливість прибути у судове засідання, та/або про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням сервісу «Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом» (посилання в мережі інтернет - https://vkz.court.gov.ua/) згідно ст. 197 ГПК України, призначене на 28.01.2026, до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд» не подано, клопотань/заяв від позивача (представника) не було подано до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд», а також не направлено до суду через відділення поштового зв`язку. Також не подано клопотання про підтримання/не підтримання позовних вимог, чи відмови від позовних вимог або залишення позову без розгляду.

28.01.2026 у судовому засіданні представник третьої особи надав усні пояснення та просив суд залишити без розгляду заявлені клопотання про поновлення строку Департаменту на подання пояснень третьої особи від 30.10.2025 та заяви про закриття провадження у справі від 02.11.2025.

28.01.2026 у судовому засіданні представник відповідача надав усні пояснення та не заперечив щодо залишення без розгляду клопотання третьої особи від 30.10.2025 та заяви про закриття провадження у справі від 02.11.2025.

Заслухавши усні пояснення представника третьої особи щодо заявленого усного клопотання про залишення без розгляду клопотання про поновлення строку Департаменту на подання пояснень третьої особи від 30.10.2025 та заяви про закриття провадження у справі від 02.11.2025, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Беручи до уваги процесуальні права учасників справи, суд дійшов висновку про задоволення заявленого третьою особою усного клопотання про залишення без розгляду клопотання про поновлення строку Департаменту на подання пояснень третьої особи від 30.10.2025 та заяви про закриття провадження у справі від 02.11.2025, та на підставі ст.ст. 42, 80, 81 ГПК України залишає без розгляду.

28.01.2026 у судовому засіданні представник відповідача заявив усне клопотання про залишення позову без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 ГПК України з підстав повторного нез`явлення та не зазначення поважності неприбуття у судове засідання чи розгляду без участі позивача (представника), відкладення, підтримання чи не підтримання позовних вимог, з посиланням на приписи ст.ст. 202, 226 ГПК України.

28.01.2026 у судовому засіданні представник третьої особи надав усні пояснення та зазначив, що підтримує клопотання відповідача про залишення позову без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 ГПК України з підстав повторного нез`явлення та не зазначення поважності неприбуття у судове засідання чи розгляду без участі позивача (представника), відкладення, підтримання чи не підтримання позовних вимог, з посиланням на приписи ст.ст. 202, 226 ГПК України.

Суд заслухавши позицію представника відповідача, третьої особи, дослідивши матеріали справи, перевіривши систему «Електронний суд» щодо позивача (представника) щодо надходження відповідних заяв, клопотань про розгляд справи за його відсутності (відсутності представника), про відкладення розгляду справи від позивача (представника), про неможливість прибути у судове засідання, про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням сервісу «Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом» (посилання в мережі інтернет - https://vkz.court.gov.ua/) згідно ст. 197 ГПК України, підтримання чи не підтримання позову, відповіді на відзив, чи відмови від позовних вимог або залишення позову без розгляду, дійшов наступного висновку.

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 1 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє увалу про, зокрема, залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача (його представника) у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача (його представника) про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до Господарського процесуального кодексу України, ухвали Господарського суду міста Києва від 03.10.2025, 11.11.2025, 10.12.2025, 22.12.2025 направлено позивачу була направлена позивачу рекомендованим листом, що підтверджується відтиском печатки про відправлення на зворотному боці ухвали, на адресу місцезнаходження, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, - 03164, місто Київ, вул. Чорнобильська, буд. 24/26, кв. 11. В силу положення пункту 3 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення. Враховуючи викладене позивач був належним чином повідомлений про розгляд даної справи. Від позивача (представника) клопотань, заяв про відкладення розгляду судового засідання та/або про неможливість прибути у судове засідання, призначене на 28.01.2026, до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд» не подано. Також позивачем (представником) не було подано до канцелярії суду та через систему «Електронний Суд» клопотань про розгляд справи за його відсутності та відсутності його представника.

Крім того, відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 28.01.2026 здійснена державна реєстрація припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця за її рішення 31.10.2025.

Згідно ч. 3 ст. 120 ГПК України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Відповідно до п. 3 та п. 4 ч. 2 ст. 42 ГПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися у судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою та подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Неявка позивача та представника позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ними про причини неявки, перешкоджає з`ясуванню судом всіх обставин справи, всебічному та об`єктивному дослідженню правомірності позовних вимог по справі та прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків.

Здійснюючи тлумачення вказаних норм процесуального права, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 сформулював висновок, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності (такі ж висновки містяться у постанові Верховного Суду від 07.03.2024 у справі № 904/11028/15 (904/6582/21).

При цьому зміст ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою (позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21).

У постанові від 13.03.2019 у справі № 916/3616/15 Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду також зауважив, що наведені положення ст. ст. 202, 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Також, здійснюючи тлумачення п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, Верховний Суд (постанови від 18.03.2021 у справі № 911/802/20, від 12.09.2019 у справі № 910/498/18, від 23.06.2021 у справі № 917/531/19, від 17.05.2023 у справі № 910/23821/15) зазначав, що залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України можливе за умови, якщо його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору.

При цьому поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом (висновки викладені у постанові Верховного Суду від 23.08.2023 у справі № 910/13094/17).

У разі відсутності у позивача чи його представника наміру брати участь у судовому засіданні, так приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем або його представником заяви про розгляд справи за його/їх відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його або його представника відсутності(аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 05.06.2020 у справі №910/16978/19, від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 виснував, що право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема неявку до нього, має бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом, спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише у разі, коли позивач чітко висловив своє волевиявлення у клопотанні про розгляд справи за його відсутності, за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні може відбутися такий судовий розгляд.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у ст. 202 ГПК України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку із цією нормою перебуває норма, закріплена в п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, яка встановлює, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Норми, закріплені у ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними. Це означає, що відповідно до таких норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, але не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач або його представник подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності позивача та представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач або представник позивача не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 10.02.2021 у справі №916/365/17 зауважив, що норми ст. 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження. Навпаки, п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання (така правова позиція міститься в п. 23 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.11.2019 у справі №904/2423/18 та у постановах суду касаційної інстанції від 02.12.2020 у справі №914/1531/19, від 22.12.2020 у справі № 925/337/19, від 13.01.2021 у справі №910/4372/20).

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини слід брати до уваги те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року, (Judgementof ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // SeriesA N 253- В).

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним, з точки зору його практичного забезпечення: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства («Golder проти Сполученого Королівства», «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року). Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Одночасно, суд зазначає, що в разі неможливості направити уповноваженого представника в судові засідання позивач не позбавлений права направити іншого уповноваженого представника, або клопотанням про розгляд справи за відсутності його та його представника чи іншого уповноваженого представника або взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням сервісу «Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом» (посилання в мережі інтернет - https://vkz.court.gov.ua/) згідно ст. 197 ГПК України, про що повідомити суд. Відтак таких заяв, клопотань та повідомлень до суду станом на 28.01.2026 не надходило.

За таких обставин, враховуючи, що ані позивач ані його представник про поважність причини неявки у судове засідання суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності та відсутності його представника, а також про підтримання чи не підтримання позову до суду не надіслав, тому, враховуючи імперативний характер статті 226 ГПК України, позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Згідно ч. 2 ст. 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Судовий збір поверненню не підлягає відповідно до п. 4. ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», оскільки, позивач (його представник) без поважних причин не з`явився у підготовче засідання (повторно) відповідно ухвали Господарського суду міста Києва від 03.10.2025, 11.11.2025, 10.12.2025, 22.12.2025.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 185, 202, 226, 232, 233, 234, 235, 254, 255, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позов Фізичної особи-підприємця Поляха Володимира Володимировича до відповідачаДепартаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про визнання недійсним з моменту вчинення одностороннього правочину лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вих. №055-8476 від 25.06.2025 про припинення дії Договору пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою №07308-24/28 від 12.08.2024 - залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

3. Ухвала може бути оскаржена до апеляційного господарського суду в порядку та строки відповідно до приписів ст.ст 253, 254, 255, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 02.02.2026.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА