УХВАЛА

м. Київ

03.02.2026Справа № 910/5970/25

Суддя Н.Плотницька, розглянувши заяву представника позивачів про відвід судді Плотницької Н.Б. у справі

за позовом ОСОБА_1

Акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Аванпост"

ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5

до Акціонерного товариства "Сенс Банк"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ABH Holdings S.A.

про визнання права на отримання компенсації за примусово вилучені акції в певному розмірі із розрахунку на одну акцію

Представники сторін не викликались

ВСТАНОВИВ:

12.05.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , Акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Аванпост", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з вимогами до Акціонерного товариства "Сенс Банк" про визнання права на отримання компенсації за примусово вилучені акції в певному розмірі із розрахунку на одну акцію.

В обґрунтування позовних вимог позивачі вказують на те, що вони як акціонери були примусово позбавлені своїх акцій і не погоджується із ціною викупу акцій Акціонерного товариства "Сенс Банк".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.05.2025 позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху дня усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2025 позовну заяву в частині вимог ОСОБА_6 до Акціонерного товариства "Сенс Банк" про визнання права на отримання компенсації за примусово вилучені акції в певному розмірі із розрахунку на одну акцію, повернути заявнику без розгляду

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2025 відкрито провадження у справі № 910/5970/25, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21.07.2025.

01.07.2025 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли відзив на позовну заяву та клопотання про залучення третьої особи та зупинення провадження у справі.

10.07.2025 до Господарського суду міста Києва від позивача-1 надійшли відповідь на відзив та заперечення на клопотання щодо перекладу процесуальних документів.

21.07.2025 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.07.2025 відкладено підготовче засіданні до 19.01.2026; залучено до участі у справі ABH Holdings S.A. (В 151018, Luxembourg, Grand Duchy of Luxembourg, 3, Boulevard du Prince Henri, L- 1724) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача; зобов`язано відповідача направити на адресу третьої особи копію відзиву та доданих до нього документів, докази чого надати в наступне підготовче засідання; зобов`язано третю особу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали а/або копії позовної заяви та/або відзиву на позов надати суду пояснення щодо позову та відзиву в порядку статті 168 Господарського процесуального кодексу України з доданням доказів, що підтверджують обставини викладені в ній, та докази направлення цих документів учасникам справи; зобов`язано позивачів в строк до 15.08.2025 надати суду три примірники нотаріально засвідченого перекладу на німецьку мову позовної заяви з доданими до неї документами, ухвали про відкриття провадження у справі № 910/5970/25 від 16.06.2025 та ухвали від 21.07.2025 для належного повідомлення ABH Holdings S.A. про час та місце розгляду справи; подані позивачами нотаріально засвідчені переклади позовної заяви та ухвал для належного повідомлення відповідачів направити до Центрального Органу запитуваної Держави (Великого Герцогства Люксембург): Le Procureur gйnйral d'Etat Citй Judiciaire (Plateau du St. Esprit L-2080 Luxembourg); провадження у справі зупинено до надходження відповіді від компетентних органів іноземних держав на судове доручення про вручення виклику до суду чи інших документів, але не пізніше ніж до 19.01.2026.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2025 ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.07.2025 по справі № 910/5970/25 скасовано в частині зупинення провадження у справі та зобов`язання позивачів в строк до 15.08.2025 надати суду нотаріально засвідчені переклади позовної заяви та ухвал для належного повідомлення ABH Holdings S.A. відповідно до вимог Конвенції "Про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах" (пункти 5,6,7 резолютивної частини ухвали). В решті ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.07.2025 по справі № 910/5970/25 залишено без змін.

08.12.2025 матеріали справи повернуто до Господарського суду міста Києва.

15.12.2025 до Господарського суду міста Києва від позивачів надійшла заява про відвід судді Плотницької Н.Б.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.12.2025 заяву позивачів про відвід Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25 визнано необґрунтованою, заяву передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України для вирішення питання про відвід.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу обрано суддю Пукаса А.Ю. для розгляду заяви про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2025 відмовлено у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 , Акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Аванпост", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25.

19.12.2025 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_6 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

19.12.2025 до Господарського суду міста Києва від позивача-1 надійшла заява про надання доказів направлення всіх процесуальних документів третій особі.

16.01.2026 до Господарського суду міста Києва від позивача-1 надійшла заява (друга) про відвід судді Плотницької Н.Б.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.01.2026 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.01.2026 суд, в порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, повідомив учасників судового процесу про оголошення перерви в підготовчому засіданні на 02.02.2026.

21.01.2026 до Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

02.02.2026 до Господарського суду міста Києва від представника позивачів надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

02.02.2026 до Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшли пояснення щодо позову та відзиву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 суд, в порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, повідомив учасників судового процесу про оголошення перерви в підготовчому засіданні на 16.03.2026.

03.02.2026 до Господарського суду міста Києва від представника позивачів надійшла заява (третя) про відвід судді Плотницької Н.Б.

Розглянувши заяву представника позивачів про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи №910/5970/25, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді, з огляду на таке.

Заява про відвід судді обґрунтована тим, що суддя Плотницької Н.Б. відповідно до пункту 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), оскільки існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Обґрунтовуючи наявність обставин, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Плотницької Н.Б. під час розгляду ним справи № 910/5970/25 представник позивачів зазначає, що суддею створені умови, щоб чинити перепони позивачам у справі для справедливого та ефективного відновлення порушених їхніх прав власності, що полягає у не допуску представника позивача до судових засідань.

Згідно із частиною 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (частина 2 статті 35 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії "Про закон "Про статус суддів" судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23 від 19.05.2006, незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Окрім того, в рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III).

У рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Водночас згідно із частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до частини 3 статті 13, частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Задоволення та відмова в задоволенні заявлених учасниками справи клопотань є нічим іншим як процесуальним рішенням судді.

Суд відзначає, що прийняті судом процесуальні рішення не можуть бути критерієм оцінки особистих переконань судді чи його дій, оскільки у випадку незгоди з процесуальними діями (судовими рішеннями) суду для учасників справи передбачено спеціальний порядок їх оскарження - шляхом подання апеляційної скарги на судові рішення, прийняті за наслідками розгляду спору, в тому числі шляхом включення заперечень на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, до апеляційної скарги на рішення суду.

Отже, наведені позивачами у заяві про відвід обставини не підтверджують упередженості та необ`єктивності судді та не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 35 Господарського процесуального кодексу України, для відводу судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25, відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до частини 1 статті 32, частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України заяву позивачів про відвід Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25 необхідно передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.35, 39, 232, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Визнати заяву представника позивачів про відвід Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25 необґрунтованою.

2. Заяву представника позивачів про відвід Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/5970/25 передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України для вирішення питання про відвід.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя Н.Плотницька