ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2026м. ДніпроСправа № 904/4651/25

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Рудь І.А., за участю секретаря судового засідання Цибульської К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Військової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДСК Стандарт", м. Дніпро

про стягнення заборгованості у сумі 572 355 грн 19 коп.

Представники:

від позивача: Радченко О.М., посвідчення;

від відповідача: Семенець К.О., ордер, адвокат.

СУТЬ СПОРУ:

Військова частина НОМЕР_1 звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДСК Стандарт" заборгованість в сумі 572 355 грн 19 коп., з яких: 230 153 грн 41 коп. - пеня за порушення термінів початку виконання робіт 2-го етапу, 130 218 грн 37 коп. - пеня за порушення строків завершення будівництва, 211 983 грн 41 коп. - штраф, відповідно до умов договору підряду на будівництво фортифікаційних споруд від 14.03.2025 № 8/4Д.

Судові витрати позивач просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за спірним договором в частині своєчасного виконання робіт.

Ухвалою суду від 26.08.2025 позовну заяву залишено без руху.

28.08.2025 позивачем через систему "Електронний суд" подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 02.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Визнано справу малозначною та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними в матеріалах справи документами.

18.09.2025 від відповідача до суду через систему "Електронний суд" надійшов відзив на позов, в якому останній вказує таке.

До виконання робіт за договором підряду підрядник приступив вчасно та виконав їх також вчасно, відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4), що підтверджується актом від 09.04.2025 року №1 ПКД здачі-приймання робіт з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту №440" за договором № 8/4Д від 14.03.2025 року.

У вказаному акті зазначено, що виконані роботи відповідають умовам договору та прийняті замовником. Сторони одна до одної претензій не мають.

За актом від 09.04.2025 року №1 ПКД виконані роботи погоджені до оплати командиром ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_1 21.05.2025 року.

Вказане, на думку відповідача, підтверджує той факт, що в частині початку виконання робіт за договором свої зобов`язання підрядник виконав належним чином та відповідно до умов зазначеного Договору.

За ініціативою позивача за договором підряду було складено акт огляду будівельного майданчика від 12.04.2025 року.

У вказаному акті огляду позивач зазначає, що підрядник порушив підпункту "а" пункту 4.1.1 розділу 4 договору, а саме порушив строки початку робіт визначених у "календарному графіку виконання робіт", що, в свою чергу, відповідно до умов договору є підставою для розірвання договору в односторонньому порядку.

Натомість, відповідач звертає увагу на те, що відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4), строки виконання робіт за договором встановлені з 14 березня 2025 року по 03 травня 2025 року.

Зазначений строк є періодом (проміжком часу), протягом якого підрядник зобов`язаний виконати визначений договором підряду обсяг робіт та передати їх результат замовнику. Отже, початкова дата (14.03.2025) означає момент, з якого підрядник зобов`язаний розпочати виконання робіт за договором, а кінцева дата (03.05.2025) - граничний строк, до закінчення якого підрядник повинен завершити роботи у повному обсязі та передати їх замовнику відповідно до умов договору.

Відповідач наголошує на тому, що договір підряду не містить положень, якими встановлюється відповідальність підрядника за порушення термінів початку виконання будівельних робіт окремо за II етапом договору.

У повідомленні від 30.05.2025 року №14/22-539, позивач вказує, що відповідно до ст. 651, частини 2 статті 849 ЦК України, враховуючи підпункт "а" пункту 4.1.1. розділу 4 договору, додаток 4 до договору, Військова частина НОМЕР_1 (замовник) скористалася своїм правом достроково розірвати договір в односторонньому порядку так як підрядник ТОВ "ДСК Стандарт" не розпочав будівництво об`єкта протягом 10 календарних днів з дати підписання договору підряду та одночасно повідомляє про розірвання договорів підряду через 5 днів з дати отримання підрядником вказаного повідомлення.

Відповідач вважає, що в даному випадку, застосування вказаного пункту договору як підстави для одностороннього розірвання договору є необґрунтованим, оскільки роботи за договором підряду були розпочаті відповідачем вчасно, у межах 5-ти денного терміну з дати підписання договору, як це передбачено п.3.2. договору.

Крім того усі доводи позивача зводяться виключно до того, що відповідачем нібито порушено календарний графік виконання робіт за договорами підряду.

Водночас умовами договору підряду, зокрема п. 8.1. Розділу 8 "Організація виконання робіт та контроль за якістю робіт і матеріальних ресурсів" передбачено, що замовник за актом приймання-передачі об`єкта передає підряднику на період виконання робіт та до їх завершення об`єкт (будівельний майданчик/фронт робіт).

Отже, на думку відповідача, правова підстава для початку виконання будівельних робіт у відповідача виникає виключно після підписання відповідного акту приймання-передачі будівельного майданчика. Обов`язок замовника за актом приймання-передачі об`єкта передати підряднику на період виконання робіт та до їх завершення об`єкт (будівельний майданчик/фронт робіт) прямо випливає зі змісту п.8.1. договору підряду та ст. 875 Цивільного кодексу України, згідно з якою замовник зобов`язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт.), а також: забезпечити умови для виконання робіт.

Натомість, позивачем не надано до матеріалів справи акт приймання-передачі будівельного майданчика за укладеним договором підряду. Відсутність акту унеможливлює встановлення факту належної передачі фронту робіт підряднику та, відповідно, початку перебігу строків виконання робіт.

Таким чином, відповідач вважає, що виконання робіт, за відсутності акта приймання-передачі будівельного майданчика неможливо встановити момент виникнення у Відповідача обов`язку приступити до виконання робіт, відтак, відсутні правові підстави для покладання на останнього відповідальності за нібито несвоєчасне чи неналежне виконання зобов`язань.

Враховуючи викладені обставини є очевидним, що заявлені позивачем вимоги є безпідставними та необґрунтованими.

Крім того, відповідач вказує на те, що нарахування пені окремо за кожним етапом виконання робіт, визначених у календарному графіку (Додаток 4) до договору, є помилковим, оскільки відповідно до змісту п.1.1. договорів підряду, зобов`язання підрядника полягає в розробці проектно-кошторисної документації та виконанні будівельних робіт по визначеному в укладеному договорі об`єкту, що відповідає передбаченому умовами Договору порядку нарахування пені за невиконання зобов`язання в цілому.

Акцентуючи увагу виключно на порушенні строку виконання будівельних робіт, які є II етапом Договору підряду, позивач фактично надає інше тлумачення змісту п. 1.1. договору, відповідно до якого, основне зобов`язання підрядника за вказаним договором полягає в розробці проектно-кошторисної документації та виконанні будівельних робіт по визначеному в укладеному договорі об`єкту та п.13.3 договору, який передбачає право на нарахування пені виключно у випадку порушення терміну початку виконання робіт по договору в цілому. Таке тлумачення позивача змінює початкову суть та правову природу умов договору підряду, оскільки умовами не передбачено можливості нарахування пені за кожним етапом виконання робіт окремо.

Таким чином, позивач виходить за межі договірних домовленостей сторін, що суперечить принципу свободи договору (ст. 627 ЦК України) та забороні односторонньої зміни його умов (ст. 651 ЦК України).

Враховуючи викладене, відповідач вважає, що у позивача відсутні правові підстави для нарахування пені, як форми відповідальності за прострочення виконання зобов`язань, які фактично не настали.

Також, відповідач заперечує щодо розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, та просить суд розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

18.09.2025 від позивача до суду через систему "Електронний суд" надійшла відповідь на відзив, в якій останній з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов не погоджується, з огляду на таке.

Прострочення з боку відповідача терміну початку виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, визначеному укладеним Договором, що передбачені II етапом виконання робіт календарного графіку виконання робіт (додаток 4) підтверджується актом огляду будівельного майданчику від 12.04.2025, складеним уповноваженими представниками Військової частини НОМЕР_1 та ТОВ "ДСК Стандарт", відповідно до якого за результатами огляду будівельного майданчику будівельні роботи на них станом на 12.04.2025 не розпочаті (докази додано по позовної заяви).

Повідомлень про хід виконання робіт, в яких би було зазначено що відповідач приступив до виконання будівельних робіт II етапу, у тому числі про відхилення від графіка їх виконання (причини, заходи щодо усунення відхилення тощо), як то визначено п. 8.4 укладеного договору від підрядника на адресу Військової частини НОМЕР_1 не надходило.

Крім того, позивач звертає увагу суду на те, що відповідач у своєму відзиві не заперечує, що на дату розірвання договору (15.06.2025) до виконання будівельних робіт, визначених календарним графіком виконання робіт (додаток 4), II етап (будівля бліндажа (УФС-3); ходи сполучення (влаштування одягу крутості з геотекстилю, сітки на металевих стійках; місця ведення вогню; люк; вхід в траншеї; відхоже місце) фактично не приступив. Вказані обставини не заперечуються відповідачем та не підлягають доказуванню в силу вимог ч. 1 ст. 75 ГПК України.

Щодо думки відповідача про те, що з 12.04.2025 - дати складання акту огляду будівельного майданчику, яким встановлено відсутність початку будівельних робіт за Договором у нього не було юридичних підстав для їх продовження, позивач зазначає наступне.

Підпунктом "а" п. 4.1.1 договору передбачено право замовника розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши підрядника (цінний лист із описом вкладення), у разі якщо підрядник не розпочав будівництво об`єкта протягом 10 календарних днів з дати підписання договору підряду. У такому випадку підтвердженням прострочення є акт огляду будівельного майданчика, складений уповноваженими представниками Замовника разом із представниками підрядника.

Відповідно до п. 4.1.1 договір вважається розірваним через 5 календарних днів з дати отримання підрядником письмового повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, яке направляється замовником на адресу підрядника.

З наведеного є очевидним, що акт огляду будівельного майданчика є лише документом, який фіксує певний факт порушення умов договору, в даному випадку відсутність початку будівельних робіт, передбачених договором станом на 21.04.2025 і абсолютно не свідчить про розірвання договору.

Матеріальною ж підставою розірвання договору є письмове повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, яке направляється замовником на адресу підрядника.

Повідомлення про розірвання договору направлено 30.05.2025, отримано відповідачем 09.06.2025.

Отже, у відповідності до умов договору, він є розірваним з 15.06.2025.

Таким чином, позивач вважає, що наявні визначені законом та укладеним договором підстави для стягнення з відповідача пені як за порушення терміну початку виконання робіт II етапу з 01.04.2025 по дату розірвання - 15.06.2025, так і за порушення строку завершення робіт за договором (03.05.2025) по дату його розірвання.

30.09.2025 від відповідача до суду через систему "Електронний суд" надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких останній вказує на те, що саме з моменту підписання акта огляду будівельного майданчика у підрядника були відсутні правові підстави здійснювати будь-які будівельні роботи на об`єкті. Це зумовлено тим, що складання зазначеного акта відповідно до підпункту "а" п. 4.1.1. договору підряду означає фіксацію Замовником факту порушення та ініціювання процедури розірвання договору. Відтак будь-які дії підрядника, пов`язані з виконанням робіт після складання акта, обґрунтовано могли бути розцінені як незаконні та такі, що вчиняються всупереч волі замовника.

Таким чином, саме з моменту підписання акта у підрядника фактично було обмежено право доступу до будівельного майданчика, що позбавляло його можливості продовжувати виконання робіт.

Водночас із матеріалів справи вбачається, що зазначене в акті порушення фактично не мало місця, оскільки підрядник своєчасно приступив до виконання зобов`язань за договором, що підтверджується актом приймання-передачі проектно-кошторисної документації.

Відповідно, направивши письмове повідомлення про розірвання договору за відсутності фактичного порушення умов договору підрядником, замовник діяв неправомірно.

Отже, договір підряду було розірвано замовником без достатніх правових підстав, що у свою чергу унеможливлює нарахування будь-яких штрафних санкцій до підрядника за начебто неналежне виконання зобов`язань.

Також, відповідач звертає увагу суду на те, що акт приймання-передачі будівельного майданчика, на який посилається позивач, не може бути належним доказом факту передачі замовником будівельного майданчика підряднику, оскільки його зміст не відповідає умовам договору підряду № 8/4Д від 14.03.2025 року, укладеного між сторонами.

08.10.2025 від позивача до суду через систему "Електронний суд" надійшли додаткові пояснення, в яких останній зазначає щодо посилання відповідача на номер договору в акту приймання-передачі об`єкта (будівельного майданчика) Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440, та просить суд взяти до уваги, що ТОВ "ДСК Стандарт" жодних інших об`єктів щодо Нового будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440 передано не було, відповідно жодних підтверджень з сторони відповідача на підтвердження надано не могло бути, а отже не може викликати сумнівів що наданий акт має відношення саме до договору від 14.03.2025 № 8/4Д. У зв`язку з тим, що на місці передачі об`єкта (будівельного майданчика) Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440 відсутні оргтехніка та належні умови для складання акту на місцевості, а постійне місце дислокації позивача є місто Дніпро, представники позивача та відповідача після прийому будівельного майданчика Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440 прибули до м. Дніпро, для підписання відповідного акту відповідно до вимог договору.

Ухвалою господарського суду від 12.11.2025 суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 04.12.2025.

У підготовчому засіданні 04.12.2025 представники сторін не заперечували щодо закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті.

Ухвалою господарського суду від 04.12.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в засіданні на 18.12.2025.

У судовому засіданні, що відбулося 18.12.2025 оголошувалась перерва до 20.01.2026.

У судовому засіданні 20.01.2026 представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві та у відповіді на відзив на позов, просив їх задовольнити; представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, з підстав, викладених у відзиві на позов та запереченнях.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено скорочене рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з укладенням договору підряду, строку його дії, порядок та строки виконання робіт, факт виконання та передачі робіт замовнику, загальна вартість робіт, наявність прострочення початку виконання робіт та порушення строку передачі їх результату замовнику, наявність підстав для стягнення пені та штрафу, правомірність заявлених до стягнення сум пені та штрафу.

14.03.2025 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" (підрядник) та Військовою частиною НОМЕР_1 (замовник) укладений договір підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 8/4Д.

Відповідно до пункту 1.1 договору, в порядку, строки та на умовах, визначених цим договором, замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами виконати роботи з розробки проектно-кошторисної документації та виконання будівельних робіт по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440", а замовник зобов`язується прийняти виконані на умовах договору роботи та сплатити їх вартість. Код ДК 021:2015:45220000-5 - Інженерні та будівельні роботи.

Відповідно до пункту 1.4 договору роботи виконуються за етапами:

І етап - проектування: виконання вишукувальних робіт (інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування), розроблення проектної документації стадії "Робочий проект" (у склад якого повинен входити генеральний план), у тому числі проходження експертизи з отриманням позитивного експертного звіту та передача замовнику відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4), що є невід`ємною частиною договору.

ІІ етап - будівельні роботи відповідно до календарного графіку виконання робіт (додаток 4).

Вартість робіт по договору визначена за договірної ціною (додаток №1) і складає 3 028 345,28 грн, в тому числі ПДВ 504 724,21 грн та є складовою частиною вартості робіт по об`єкту в межах зведеного кошторисного рахунку вартості будівництва об`єкта (пункт 2.1 договору).

Пунктом 3.1 договору, погоджено, що строки виконання робіт за договором визначені Календарним графіком виконання робіт (Додаток 4) та встановлюються до 03.05.2025 включно.

Згідно з пунктом 3.2 договору, підрядник розпочинає виконання робіт згідно з Календарним графіком виконання робіт, але не пізніше 5 календарних днів після підписання договору підряду.

Відповідно до пункту 4.1.1 договору, замовник має право: відповідно до статей 235, 236, 237 Господарського кодексу України, у разі порушення підрядником господарських зобов`язань за договором застосувати в односторонньому порядку оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу з метою припинення або попередження повторення порушень, а саме: достроково розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши підрядника (цінний лист із описом вкладення), у разі настання однієї з таких обставин:

а) підрядник не розпочав будівництво (реконструкцію) об`єкта протягом 10 календарних днів з дати підписання договору підряду. У такому випадку підтвердженням прострочення є акт огляду будівельного майданчика, складений уповноваженими представниками Замовника разом із представниками підрядника;

б) підрядник більше ніж на 5 днів порушив строк виконання основних робіт, визначених у графіку виконання робіт, що підтверджується актом огляду будівельного майданчика, складеним уповноваженими представниками Замовника разом із представниками підрядника;

в) підрядник порушив будівельні норми/правила або стандарти чи вимоги проєктно-кошторисної документації під час будівництва об`єкта та не усунув їх протягом узгоджених замовником та підрядником строку. Днем виявлення порушень вважається дата складання представниками замовника акта виявлених порушень, який складається разом із представниками підрядника.

г) систематичне порушення підрядником умов даного договору.

Договір вважається розірваним через 5 календарних днів з дати отримання підрядником письмового повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, який направляється замовником на адресу підрядника.

Пунктом 4.2 договору, визначено, що замовник, в тому числі, зобов`язаний затвердити проєктну документацію, надати підряднику об`єкт (фронт робіт).

Відповідно до пункту 8.1 договору, замовник за актом приймання-передачі об`єкта передає підряднику на період виконання робіт та до їх завершення об`єкт (будівельний майданчик/ фронт робіт)

Згідно з пунктом 8.2 договору, підрядник самостійно організовує всю роботу з виконання цього договору відповідно до Календарного графіка виконання робіт (додаток 4), та з дотриманням вимог ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва", інших нормативних документів, які регулюють виконання будівельних робіт.

Підрядник щомісячно до 10 числа наступного місяця інформувати замовника про хід виконання робіт, у тому числі про відхилення від графіка їх виконання (причини, заходи щодо усунення відхилення тощо)( п. 8.4 договору).

Відповідно до пункту 17.1. договору строк дії договору це час, протягом якого сторони будуть здійснювати свої права і виконувати свої зобов`язання відповідно до цього договору.

Договір набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до завершення воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами), але не пізніше ніж до 31 грудня 2025 року. У частині оплати - до повного виконання сторонами узятих на себе зобов`язань за цим договором (п. 17.2 договору).

Відповідно до пункту 18.6. договору, договір припиняється в односторонньому порядку за ініціативою замовника у випадках, що передбачені умовами договору. Підрядник бере на себе ризик неодержання повідомлення замовника про розірвання, припинення договору, якщо повідомлення відправлено підряднику замовником цінним листом з описом вкладення через засоби поштового зв`язку України за фактичною адресою, зазначеною в договорі.

Згідно з розділом 19 договору, невід`ємною частиною цього договору є: додаток №1 - Договірна ціна; додаток №2 - Завдання на проєктування; додаток №3 - Зобов`язання; додаток №4 - Календарний графік виконання робіт.

На виконання умов договору, об`єкт був переданий підряднику 15.03.2025 за Актом приймання-передачі будівельного майданчика від 15.03.2025 (а.с.102).

18.04.2025 між підрядником та замовником укладена додаткова угода №1 до договору на будівництво фортифікаційних споруд № 8/4Д від 14.03.2025, якою сторони дійшли згоди щодо зміни вартості робіт в бік зменшення на 10,88 грн, у зв`язку з цим домовилися про внесення змін до пункту 2.1 розділу 2 договору та викласти його у наступній редакції:

"2.1.Вартість робіт по договору визначена за договірною ціною (додаток №1 до додаткової угоди №1 від 18.04.2025 до договору № 8/4Д від 14.03.2025), складеною на підставі локальних кошторисів до неї (додаток №5/1-5/8 до додаткової угоди №1 від 18.05.2025 до договору № 8/4Д від 14.03.2025), і складає: 3 028 334, 40 грн, в тому числі ПДВ 504 722,40 грн та є складовою частиною вартості робіт по об`єкту в межах зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта."

Відповідно до календарного графіку виконання робіт по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" додаток № 4 до договору № 8/4Д від 14.03.2025, строк початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) - не пізніше 01.04.2025 та завершення робіт за договором - до 03.05.2025.

Як убачається з матеріалів справи, на виконання умов договору відповідачем був виконаний та переданий позивачу І етап робіт, про що сторонами 09.04.2025 був складений та підписаний Акт здачі-приймання виконаних проєктних робіт з розробки проєктно-кошторисної документації по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" за договором № 8/4Д від 14.03.2025 (а.с. 85).

В Акті сторони зазначили, що склали цей Акт про те, що були виконані роботи з розробки проєктно-кошторисної документації по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" та проходження експертизи проєктної документації з отриманням позитивного експертного звіту відповідно до умов договору та прийняті замовником, а саме: проєктні роботи та експертиза проєктної документації; вартість робіт 99 999 грн 60 коп.

Військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" складено акт огляду будівельного майданчику по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" від 12.04.2025, населений пункт Мирове, яким встановлено, що станом на 12.04.2025 підрядник роботи на об`єкті "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" не розпочав, чим порушив строки початку робіт визначених у "Календарному графіку виконання робіт" додаток 4 до договору підряду.

30.05.2025 Військовою частиною НОМЕР_1 направлено Товариству з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" повідомлення №14/22-539 від 30.05.2025, в якому позивач зазначив, що станом на 12.04.2025 Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" порушено підпункт "а" пункту 4.1.1 розділу 4 договору, що підтверджується актом огляду будівельного майданчика, складеного уповноваженими представниками замовника (військова частина НОМЕР_1 ) та підрядника (Товариство з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ"). Договір вважається розірваним через 5 днів з дати отримання Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" цього повідомлення. Поштове відправлення вручене відповідачу 09.06.2025.

Позивач зазначає, що договір підряду є розірваними в односторонньому порядку з 15.06.2025.

Звертаючись з даним позовом, позивач посилається на порушення відповідачем термінів початку виконання 2-го етапу робіт (Будівельні роботи) та строків завершення будівництва 2 - го етапу за договором на будівництво фортифікаційних споруд № 8/4Д від 14.03.2025, та просить стягнути з відповідача пеню за порушення термінів початку виконання робіт 2 - го етапу у сумі 230 153,41 грн., пеню за порушення строків завершення будівництва у сумі 130 218,37 грн та штраф у розмірі 211 983,41 грн, що і є причиною виникнення спору.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав.

Частинами 1, 2 статті 837 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір та обставини справи, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини за договором підряду.

Статтею 857 Цивільного кодексу України передбачено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник. Генеральний підрядник відповідає перед субпідрядником за невиконання або неналежне виконання замовником своїх обов`язків за договором підряду, а перед замовником - за порушення субпідрядником свого обов`язку. Замовник і субпідрядник не мають права пред`являти один одному вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 838 Цивільного кодексу України).

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (частина 1 статті 846 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 854 Цивільного кодексу України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Статтею 875 Цивільного кодексу України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

За приписами статті 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).

Додатком №4 - Календарний графік виконання робіт до договору підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 8/4Д від 14.03.2025, що є невід`ємною частиною договору встановлений наступний строк початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) та їх завершення: строк початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) - не пізніше 01.04.2025, строк завершення робіт за договором - до 03.05.2025.

Відповідно до статті 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Матеріалами справи підтверджується, що Військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" складено акт огляду будівельного майданчику по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" від 12.04.2025, населений пункт Мирове, яким встановлено, що станом на 12.04.2025 підрядник роботи на об`єкті "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" не розпочав, чим порушив строки початку робіт визначених у "Календарному графіку виконання робіт" додаток 4 до договору підряду.

Відповідно до пунктів 4.1.1 договору замовник має право: відповідно до статей 235, 236, 237 Господарського кодексу України (чинний на момент виникнення спірних правовідносин), у разі порушення підрядником господарських зобов`язань за договором застосувати в односторонньому порядку оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу з метою припинення або попередження повторення порушень, а саме: достроково розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши підрядника (цінний Лист із описом вкладення), у разі настання однієї з таких обставин:

а) підрядник не розпочав будівництво (реконструкцію) об`єкта протягом 10 календарних днів з дати підписання договору підряду. У такому випадку підтвердженням прострочення є акт огляду будівельного майданчика, складений уповноваженими представниками Замовника разом із представниками підрядника;

б) підрядник більше ніж на 5 днів порушив строк виконання основних робіт, визначених у графіку виконання робіт, що підтверджується актом огляду будівельного майданчика, складеним уповноваженими представниками Замовника разом із представниками підрядника;

в) підрядник порушив будівельні норми/правила або стандарти чи вимоги проєктно-кошторисної документації під час будівництва об`єкта та не усунув їх протягом узгоджених замовником та підрядником строку. Днем виявлення порушень вважається дата складання представниками замовника акта виявлених порушень, який складається разом із представниками підрядника.

г) систематичне порушення підрядником умов даного договору.

Договір вважається розірваним через 5 календарних днів з дати отримання підрядником письмового повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, який направляється замовником на адресу підрядника.

30.05.2025 Військовою частиною НОМЕР_1 було направлено Товариству з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" повідомлення №14/22-539 від 30.05.2025, в якому позивач зазначив, що станом на 12.04.2025 Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" порушено підпункт "а" пункту 4.1.1 розділу 4 договору, що підтверджується актом огляду будівельного майданчика, складеного уповноваженими представниками замовника (військова частина НОМЕР_1 ) та підрядника (Товариство з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ").

Договір вважається розірваним через 5 днів з дати отримання Товариством з обмеженою відповідальністю "ДСК СТАНДАРТ" цього повідомлення. Поштове відправлення вручене відповідачу 09.06.2025.

Таким чином, Договір підряду є розірваним в односторонньому порядку з 15.06.2025.

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з частиною 2 статті 231 Господарського кодексу України (чинній на час спірних правовідносин) у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах:

за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг);

за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 4 статті 17 Закону України "Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб" положення абзацу третього частини другої статті 231 Господарського кодексу України в частині стягнення штрафу в розмірі 7 відсотків вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання зобов`язання, не застосовується до виконавців державних контрактів (договорів) з оборонних закупівель, які виконуються у період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та не завершені на день набрання чинності цим Законом.

Відповідно до пункту 13.1 договору за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за даним договором, сторони несуть відповідальність передбачену цими Договорами та чинним законодавством України.

Пунктом 13.3 договору підряду встановлено, що за порушення терміну початку виконання робіт по договору (пункт 3.1. договору), підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1 % договірної ціни за кожний день нерозпочатої роботи.

Відповідно до пункту 13.5 договору за порушення строків завершення будівництва по договору, підрядник сплачує замовникові пеню у розмірі 0,1 % договірної ціни, за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад тридцять днів з підрядника додатково стягується штраф на користь замовника у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Відповідно до календарного графіку виконання робіт по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" Додаток № 4 до договору № 8/4Д від 14.03.2025, строк початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) - не пізніше 01.04.2025 та завершення робіт за договором - до 03.05.2025.

Позивачем надано розрахунок пені за порушення терміну початку виконання робіт 2 го етапу за період з 01.04.2025 по 15.06.2025 у сумі 230 153,41 грн, пеню за порушення строків завершення будівництва 2 го етапу за період з 03.05.2025 по 15.06.2025 у сумі 130 218, 37 грн, штраф у розмірі 7 % у розмірі 211 983,41 грн.

Щодо нарахованої позивачем пені, на підставі пункту 13.3. договору, за порушення терміну початку виконання робіт 2-го етапу за період з 01.04.2025 по 15.06.2025 у сумі 230 153,41 грн суд зазначає таке.

Під час розгляду справи судом було з`ясовано, що відповідач не погоджується з правомірністю дій позивача щодо розірвання договору, відповідач вважає, що підстави для дострокового розірвання договору були відсутні; станом на 12.04.2025 (момент складання Акту огляду будівельного майданчика) прострочення у відповідача було відсутнє, з огляду на те, що проєктна документація була затверджена позивачем лише 14.04.2025 (Наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 14.04.2025 № 216).

Проаналізувавши зміст договору, суд зазначає, що в тексті договору сторони розрізняють значення термінів:

1) "роботи по договору" / "роботи" - зміст якого складають всі роботи по договору, виконання яких узгоджено у пункті 1.1. договору та які складаються з двох етапів: І етап: 1) проєктні роботи; 2) експертиза проєктної документації; ІІ етап: 1) будівля бліндажа (УФС-3); 2) ходи сполучення (влаштування одягу крутості з геотекстилю, сітки на металевих стійках); 3) місця ведення вогню; 4) люк; 5) вхід до траншеї; 6) відхоже місце. Вказане вбачається зі змісту розділів І, ІІ, ІІІ договору, які містять умови щодо всього обсягу робіт за договором;

2) "будівельні роботи" / "будівництво" - зміст яких становлять окремо роботи ІІ етапу, що вбачається зі змісту пункту 1.4. договору, в якому зазначено, що ІІ етап - це будівельні роботи.

Слід також відзначити, що з Календарного графіку виконання робіт (додаток № 4 до договору) вбачається, що роботи ІІ-го етапу (будівельні роботи / будівництво) підлягали виконанню відповідачем в період з 01.04.2025 по 03.05.2025.

У той же час, у підпункті "а" пункту 4.1.1. договору передбачено, що замовник має право достроково розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши підрядника, у разі, якщо підрядник не розпочав будівництво (реконструкцію) об`єкта протягом 10-ти календарних днів з дати підписання договору підряду.

Таким чином, виходячи зі змісту даного пункту договору, будівництво (це ІІ етап робіт) мало бути розпочате відповідачем протягом 10 календарних днів з дати підписання договору підряду, тобто в період з 15.03.2025 по 24.03.2025, що не узгоджується зі строком проведення зазначених робіт, узгоджених в Календарному графіку виконання робіт (додаток № 4 до договору) - це період з 01.04.2025 по 03.05.2025.

У той же час, виходячи з підстав та предмету даного спору, суд відзначає, що у предмет доказування у даній справі не входять обставини наявності/відсутності підстав для розірвання договору в односторонньому порядку позивачем, а також правомірність дій позивача щодо надіслання на адресу відповідача Повідомлення № 14/22-539 від 30.05.2025.

Як було зазначено судом вище, предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з укладенням договору підряду, строку його дії, порядок та строки виконання робіт, факт виконання та передачі робіт замовнику, загальна вартість робіт, наявність прострочення початку виконання робіт та порушення строку передачі їх результату замовнику, наявність підстав для стягнення пені та штрафу, правомірність заявлених до стягнення сум пені та штрафу.

В свою чергу, у розділі 13 договору сторонами була визначена відповідальність сторін та порядок врегулювання спорів, зокрема:

- за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором, сторони несуть відповідальність передбачену договором та чинним законодавством У країни (пункт 13.1. договору);

- за порушення терміну початку виконання робіт по договору (пункт 3.1. договору), підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% договірної ціни за кожний день нерозпочатої роботи. У разі якщо підрядник не розпочав роботу протягом 30-ти календарних днів, замовник має право розірвати договір в односторонньому порядку, повідомивши підрядника письмово (пункт 13.3. договору).

Так, на підставі пункту 13.3. договору, позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача пеню за порушення терміну початку виконання ІІ етапу робіт, у розмірі 0,1% договірної ціни за кожен день нерозпочатої роботи, за період прострочення з 01.04.2025 по 15.06.2025, в сумі 230 153 грн 41 коп.

Як було зазначено вище, в тексті договору сторони розрізняють значення термінів:

1) "роботи по договору" / "роботи" - зміст якого складають всі роботи по договору, виконання яких узгоджено у пункті 1.1. договору та які складаються з двох етапів: І етап: 1) проєктні роботи; 2) експертиза проєктної документації; ІІ етап: 1) будівля бліндажа (УФС-3); 2) ходи сполучення (влаштування одягу крутості з геотекстилю, сітки на металевих стійках); 3) місця ведення вогню; 4) люк; 5) вхід до траншеї; 6) відхоже місце. Вказане вбачається зі змісту розділів І, ІІ, ІІІ договору, які містять умови щодо всього обсягу робіт за договором;

2) "будівельні роботи" / "будівництво" - зміст якого становлять окремо роботи ІІ-го етапу, що вбачається зі змісту пункту 1.4. договору, в якому зазначено, що ІІ-й етап - це будівельні роботи.

При цьому судом також встановлено, що відповідачем виконання робіт за договором було розпочато, а саме: відповідачем був виконаний та переданий позивачу І-й етап робіт, про що сторонами 09.04.2025 був складений та підписаний Акт здачі-приймання виконаних проєктних робіт з розробки проєктно-кошторисної документації по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" за договором № 8/4Д від 14.03.2025. В Акті сторони зазначили, що склали цей Акт про те, що були виконані роботи з розробки проєктно-кошторисної документації по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 440" та проходження експертизи проєктної документації з отриманням позитивного експертного звіту відповідно до умов договору та прийняті замовником, а саме: проєктні роботи та експертиза проєктної документації; вартість робіт 99 999 грн. 60 коп. В Акті сторони також зазначили, що претензій одна до одної не мають.

При цьому пунктом 4.2.1. договору передбачено, що замовник зобов`язаний затвердити проєктну документацію, надати підряднику об`єкт (фронт робіт).

У подальшому Проєктна документація була затверджена Наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 14.04.2025 № 216.

Отже, матеріали справи підтверджують належне виконання відповідачем І-го етапу робіт.

Враховуючи викладене, нарахування пені на підставі пункту 13.3. договору є безпідставним, оскільки відповідач приступив до виконання робіт за договором, виконав їх І-й етап; матеріали справи не місять жодного доказу на підтвердження наявності прострочення терміну початку виконання робіт по договору; позивач помилково ототожнює зміст понять "роботи за договором" та "будівництво", для початку виконання яких договором передбачені різні терміни.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні вимог позивача про стягнення пені в сумі 230 153 грн 41 коп.

Щодо нарахованої позивачем пені, на підставі пункту 13.5. договору, за порушення строків завершення будівництва по договору, за період з 03.05.2025 по 15.06.2025 в сумі 130 218 грн 38 коп. суд зазначає таке.

Вище судом встановлено, що Календарним графіком виконання робіт (додаток № 4 до договору) було передбачено, що роботи ІІ-го етапу (будівельні роботи / будівництво) підлягали виконанню відповідачем в період з 01.04.2025 по 03.05.2025.

Доказів виконання ІІ-го етапу робіт (будівельних робіт), а саме: 1) будівля бліндажа (УФС-3); 2) ходи сполучення (влаштування одягу крутості з геотекстилю, сітки на металевих стійках); 3) місця ведення вогню; 4) люк; 5) вхід до траншеї; 6) відхоже місце, матеріали справи не містять.

Заперечення відповідача в частині того, що з моменту складання сторонами Акту огляду будівельного майданчику від 12.04.2025 він не мав права виконувати роботи за договором, оскільки розумів, що зазначений Акт складений у порядку підпункту "а" пункту 4.1.1. договору та свідчить про ініціювання позивачем розірвання договору, судом розцінюються критично, оскільки договір не містить положень, які б передбачали таке правове регулювання та звільняли відповідача від виконання його обов`язків за договором з моменту складання сторонами Акту огляду будівельного майданчику.

Суд також відзначає, що відповідно до пункту 4.3.6. договору підрядник має право ініціювати внесення змін до договору.

Більше того, згідно з умовами пункту 4.4. договору підрядник зобов`язаний, зокрема:

- виконувати, з використанням власних ресурсів та у встановлені строки, всі роботи, обумовлені договором у відповідності із затвердженою проєктно-кошторисною документацією, технічними вимогами, будівельними нормами і правилами та забезпечити завершення робіт і передачу об`єкта за актом у визначений договором строк (пункт 4.4.3. договору);

- завчасно, у письмовій формі, інформувати замовника про можливе сповільнення або призупинення виконання робіт за незалежних від нього обставин (не менш ніж за 10 днів) (пункт 4.4.16. договору).

Доказів виконання підрядником (відповідачем) обов`язку щодо повідомлення замовника (позивача) про сповільнення або призупинення виконання робіт за договором матеріали справи не містять; також матеріали справи не містять доказів внесення змін до договору в частині строків виконання робіт (зокрема, щодо їх ІІ етапу).

Господарським судом здійснено перевірку розрахунку пені, зробленого позивачем, та встановлено, що під час його проведення позивачем було невірно визначено період прострочення, оскільки граничним строком виконання робіт ІІ-го етапу було 03.05.2025, отже, прострочення виникло лише з 04.05.2025.

Таким чином, розрахунок пені, здійснений позивачем, визнається судом необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам законодавства, умовам договору та фактичним обставинам справи.

Враховуючи вищевикладене, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивача пені в сумі 130 218 грн 37 коп.

На підставі пункту 13.5. договору, за порушення строків завершення будівництва по договору на понад тридцять днів, позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача штраф у розмірі 7% від договірної ціни в сумі 211 983 грн. 41 коп. (3 028 334,40 х 7%)

Щодо порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 Цивільного кодексу України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Судом відхиляються заперечення відповідача щодо неправомірності вимог позивача про стягнення штрафу, оскільки такий штраф нарахований не на підставі норми закону (положення абзацу 3 частини 2 статті 231 Господарського кодексу України), а на підставі пункту 13.5. договору, який є обов`язковим для виконання обома сторонами, оскільки згідно зі статтею 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зазначене також узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 Цивільного кодексу України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Судом також враховано, що одночасне стягнення штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно із статтею 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України (чинного на час виникнення спірних правовідносин) - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності, а у межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Аналогічна правова позиція міститься в постановах Верховного Суду від 12.12.2019 у справі № 910/10939/18, від 27.09.2019 у справі № 923/760/16, від 19.09.2019 у справі №904/5770/18, від 28.08.2019 у справі № 910/11944/18, від 02.04.2019 у справі № 910/7398/18.

Господарським судом здійснено перевірку розрахунку штрафу, зробленого позивачем, та встановлено, що під час його проведення позивачем були вірно визначені вихідні дані для розрахунку та математично вірно здійснено розрахунок.

Таким чином, розрахунок штрафу, здійснений позивачем, визнається судом обґрунтованим та таким, що відповідає вимогам законодавства, умовам договору та фактичним обставинам справи.

Враховуючи вищевикладене, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивача штрафу в сумі 211 983 грн. 41 коп.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи все вищевикладене, позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

При цьому суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N303-A, пункт 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

Отже, з огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат вирішення спору.

Згідно зі статтею 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторін пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 2, 73, 74 76-79, 86, 91, 129, 185, 233, 236-238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДСК Стандарт" (49000, м. Дніпро, пр. Орлика Пилипа, будинок 16, офіс 207; ідентифікаційний код 43237430) на користь Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) 130 218 грн 37 коп. - пені, 211 983 грн 41 коп. - штрафу та 4 106 грн. 42 коп. - частину витрат по сплаті судового збору.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 28.01.2026.

Суддя І.А. Рудь