ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" січня 2026 р. м.Черкаси справа № 925/1614/25

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого: судді Скиби Г.М., розглянувши заяву від 29.01.2026 про скасування судового наказу (вх.суду №1548/26 від 29.01.2026)

боржника Фізичної особи-підприємця Радченко Наталії Василівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до заявника Приватного підприємства "Торговий Дім ПОЛЯКОВ" (18005, м.Черкаси, вул.Чехова, 41, )

про скасування судового наказу від 30.12.2025,

УСТАНОВИВ:

30.12.2025 за заявою Приватного підприємства "Торговий Дім ПОЛЯКОВ" (18005, м.Черкаси, вул.Чехова, 41, ) видано судовий наказ у справі №925/1614/25 про стягнення з фізичної особи-підприємця Радченко Наталії Василівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного підприємства "Торговий Дім ПОЛЯКОВ" (18005, м.Черкаси, вул.Чехова, 41, ): 10749 (десять тисяч сімсот сорок дев`ять) грн 74 коп. основного боргу; 1484 (одна тисяча чотириста вісімдесят чотири) грн 35 коп. - 40% річних; 172 (сто сімдесят дві) грн 80 коп. інфляційних втрат; 1150 (одна тисяча сто п`ятдесят) грн 37 коп. пені; 4299 (чотири тисячі двісті дев`яносто дев`ять) грн 89 коп. штрафу; 13544 (тринадцять тисяч п`ятсот сорок чотири) грн 67 коп. 1% неустойки; 302 (триста дві) грн 80 коп. судового збору.

29.01.2026 за вх.суду №1548/26 від фізичної особи-підприємця Радченко Наталії Василівни до Господарського суду Черкаської області надійшла заява від 29.01.2026 про скасування судового наказу, у якій зазначено про повну необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ст.157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається до суду у письмовій формі. Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Відповідно до ч.3 ст.158 Господарського процесуального кодексу України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому положення Господарського процесуального кодексу України не ставлять скасування судового наказу за заявою боржника в залежність від обґрунтованості його доводів, викладених у такій заяві, а лише передбачають необхідність зазначення в ній про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача (п.5 ч.3 ст.157 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч.5 ст.57 Господарського процесуального кодексу України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Правовий інститут строків звернення до суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду. Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2019 в справі №9901/405/19.

У рішенні від 03.04.2008 в справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об`ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі ст.13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини", зазначено правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Практика Європейського суду з прав людини при застосуванні положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффре де ля Прадель проти Франції").

Так, при встановлені наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від заявника підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання заяви має вирішуватись судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Обґрунтовуючи необхідність поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, фізична особа-підприємець Радченко Наталія Василівна зазначає, що шляхом отримання адвокатом Сучило А.О. доступу до електронної справи №925/1614/25 боржник ознайомилась зі змістом поданої заяви про видачу судового наказу та підставами її подання, судовий наказ та заяву з додатками боржник поштовим відправленням не отримувала, зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі ЄСІТС немає. Боржник також зазначив, що при ознайомленні з матеріалами судової справи №925/1614/25 в 15.01.2026 адвокатом Сучило А.О. було виявлено, що судовий наказ хоч і був направлений на поштову адресу фізичної особи-підприємця Радченко Наталії Василівни, однак відсутнє рекомендоване повідомлення оператора поштового зв`язку про його вручення, чи повернення листа. Боржнику не було вручено такі копії, однак 14.01.2026 представника боржника було додано до учасників справи в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, а тому боржник просить поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу, та вести його перебіг з 14.01.2026, а відповідно останнім днем на її подання вважати 29.01.2026.

Згідно з відповіддю №30682634, сформованою засобами підсистеми ЄСІТС "Електронний суд" за запитом судді Скиби Г.М., фізична особа-підприємець Радченко Наталія Василівна (РНОКПП НОМЕР_1 ) не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС.

05.01.2026 судовий наказ від 30.12.2025 разом із копією заяви стягувача про видачу судового наказу від 27.12.2026 та доданими до неї документами направлено за адресою реєстрації боржника як фізичної особи-підприємця, зареєстрованою у встановленому законом порядку (зокрема, вказана адреса міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань).

Згідно з даними сайту Акціонерного товариства "Укрпошта" поштове відправлення за штриховим кодовим ідентифікатором №R57 "Прибуло до відділення - 19854 с.Великий Хутір (обслуговується пересувним відділенням за адресою та графіком надання послуг у населеному пункті) Україна" 07.01.2026.

Враховуючи, що боржник про наявність судового наказу дізнався лише 14.01.2026, оскільки докази у відповідності до ч.6 ст.242 Господарського процесуального кодексу України, що свідчать вручення судового наказу від 30.12.2025 - у матеріалах справи відсутні, суд дійшов висновку про існування підстав для визнання поважними причин пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу.

У заяві про скасування судового наказу боржник вказав, що не згідний із розміром основної заборгованості, інфляційних втрат, 40% річних та штрафних санкцій, нарахованих стягувачем, оскільки вимоги заявника зазначені у заяві про видачу судового наказу є повністю не обґрунтовані; сума заборгованості утворилась на підставі документів, які не є оформлені у відповідності до вимог чинного законодавства України, ніяким чином не підтверджують дійсного факту передачі товару, а заявляючи вимогу про стягнення інфляційних втрат, 40% річних з одночасним стягненням неустойки під виглядом відповідальності за користування грошовими коштами, стягувач вдається до застосування подвійної відповідальності до боржника.

Разом з цим, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.12 Господарського процесуального кодексу України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження та позовного провадження (загального або спрощеного). Наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Таким чином, істотною особливістю розгляду справ у порядку наказного провадження є відсутність спору.

Подану фізичною особою-підприємцем Радченко Наталією Василівною заяву про скасування судового наказу суд розцінює як незгоду зі стягнутою за судовим наказом сумою заборгованості та підставами стягнення, а тому вважає, що між сторонами виникли правовідносини, які мають спірний характер.

З урахуванням того, що суд дійшов висновку про існування підстав для визнання поважними причин пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу, а також наявності спору між сторонами, заява фізичної особи-підприємця Радченко Наталії Василівни від 29.01.2026 про скасування судового наказу (вх.суду №1548/26 від 29.01.2026) підлягає до задоволення.

Одночасно суд роз`яснює Приватному підприємству "Торговий Дім ПОЛЯКОВ", що останнє може звернутися з позовом в Господарський суд Черкаської області з вимогами до боржника про стягнення заборгованості у порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.158, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити фізичній особі-підприємцю Радченко Наталії Василівни строк для подання заяви про скасування судового наказу від 30.12.2025 у справі №925/1614/25.

2. Заяву фізичної особи-підприємця Радченко Наталії Василівни від 29.01.2026 про скасування судового наказу (вх.суду №1548/26 від 29.01.2026) задовольнити.

3. Скасувати судовий наказ Господарського суду Черкаської області від 30.12.2025 у справі №925/1614/25.

4. Роз`яснити Приватному підприємству "Торговий Дім ПОЛЯКОВ", що відповідно до ч.3 ст. 158 Господарського процесуального кодексу України заявник (стягувач) має право звернутися в суд із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.2 ст.151 Господарського процесуального кодексу України у разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили 30.01.2026 і оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М.Скиба