ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження у справі про банкрутство

30 січня 2026 р. м. Житомир Справа № 906/1417/25

Господарський суд Житомирської області у складі судді Костриці О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,

за участю учасників судового процесу:

- від боржника: Маньковська Г.П. (була присутня в судовому засіданні 29.01.2026)

- від арбітражного керуючого: не з`явилися,-

ВСТАНОВИВ:

27.10.2025 в системі "Електронний суд" до Господарського суду Житомирської області надійшла заява фізичної особи ОСОБА_1 (далі - фізична особа ОСОБА_1 , заявник, боржник) в якій боржник просить відкрити провадження у справі про її неплатоспроможність в порядку передбаченому положеннями Кодексу України з процедур банкрутства (т. 1 а.с. 1-210). До заяви фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність долучено заяву фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражної керуючої Белінської Н.О. керуючою реструктуризацією у справі та заяву арбітражної керуючої Белінської Н.О. про участь у справі. Також, фізичною особою ОСОБА_1 подано до суду клопотання від 27.10.2025 про витребування доказів.

Ухвалою від 04.11.2025 господарський суд прийняв заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та призначив її до розгляду у підготовчому судовому засіданні; прийняв заяву фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражної керуючої Белінської Н.О. керуючою реструктуризацією у справі та призначив її до розгляду у підготовчому судовому засіданні; прийняв заяву арбітражної керуючої Белінської Н.О. про участь у справі та призначив її до розгляду у підготовчому засіданні суду; у задоволенні клопотання фізичної особи ОСОБА_1 від 27.10.2025 про витребування доказів відмовив; призначив підготовче засідання суду на 02.12.2025 о 14:30 год; зобов`язав фізичну особу ОСОБА_1 вчинити певні дії та надати до суду документи; витребував у Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерного товариства "Універсал Банк", Акціонерного товариства "Ідея Банк", Публічного акціонерного товариства "Акціонерний банк "Укргазбанк", Публічного акціонерного товариства "Банк Восток", Акціонерного товариства "Акцент Банк", Акціонерного товариства "Таскомбанк", Акціонерного товариства "Сенс Банк", Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України", Акціонерного товариства "ПУМБ", Акціонерного товариства "Комерційний банк "Глобус", Акціонерного товариства "Укрексімбанк", Акціонерного товариства "Райффайзен Банк", Акціонерного товариства "Укрсиббанк", Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк", Акціонерного товариства "Кредобанк", Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро", Акціонерного товариства "ОТП Банк", Акціонерного товариства "МТБ Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Автосвіт ЛТД" докази (т. 1 а.с. 210-215).

07.11.2025 на електронну пошту та 13.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Публічного акціонерного товариства "МТБ Банк" від 06.11.2025 № 00/4888-0/61.2.2-К (т. 2 а.с. 1, 9-10).

11.11.2025 на електронну пошту господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" від 10.11.2025 № 0025800/27824-25 (т. 2 а.с. 2).

13.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Укрсиббанк" від 06.11.2025 № 31-4-01/07-4125-БТ з доданими банківськими виписками (т. 2 а.с. 11-105).

14.11.2025 до господарського суду надійшов лист Житомирської обласної дирекції Акціонерного банку "Укргазбанк" від 14.11.2025 № 508/144/2025 з доданими службовою запискою та банківською випискою (т. 2 а.с. 108-111).

17.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "ВСТ Банк" від 11.11.2025 № 05/2/12616 (т. 2 а.с. 112-113).

17.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" від 10.11.2025 з доданими банківськими виписками на диску CD-R (т. 2 а.с. 114-116).

17.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Сенс Банк" від 07.11.2025 № 15599-БТ-32.3/2025 (т. 2 а.с. 117-118).

17.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк" від 07.11.2025 № 15610/2337 (т. 2 а.с. 119-120).

17.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "ПУМБ" від 07.11.2025 № КНО-07.8.5/15090БТ з доданими банківськими виписками на диску DVD-R (т. 2 а.с. 121-123).

24.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Універсал Банк" від 14.11.2025 № БТ/9657 з доданими банківськими виписками (т. 2 а.с. 124-163).

28.11.2025 поштовою кореспонденцією до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Таскомбанк" від 24.11.2025 № 7068/47.7-БТ з доданою банківською випискою (т. 2 а.с. 164-166).

Ухвалою від 02.12.2025 господарський суд відклав розгляд заяви фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; відклав розгляд заяви фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражної керуючої Белінської Н.О. керуючою реструктуризацією у справі; відклав розгляд заяви арбітражної керуючої Белінської Н.О. про участь у справі; відклав підготовче засідання суду на 23.12.2025 о 12:00 год; повторно зобов`язав фізичну особу ОСОБА_1 вчинити певні дії та надати до суду документи; повторно витребував у Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерного товариства "Ідея Банк", Акціонерного товариства "Акцент Банк", Акціонерного товариства "Комерційний банк "Глобус", Акціонерного товариства "Райффайзен Банк", Акціонерного товариства "Кредобанк", Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро", Акціонерного товариства "ОТП Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Автосвіт ЛТД" докази; визнав обов`язковою явку фізичної особи ОСОБА_1 у підготовче судове засідання (т. 2 а.с. 169-172).

10.12.2025 в системі "Електронний суд" до господарського суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Автосвіт ЛТД" від 10.12.2025 з доданим наказом від 04.06.2025 № А/К-9817 про припинення трудового договору (контракту) (т. 2 а.с.182-184).

15.12.2025 до господарського суду надійшов супровідний лист Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" від 05.12.2025 № 20.1.0.0.0/7-251205/19404-БТ з доданими копією листа від 14.11.2025 № 20.1.0.0.0/7-251106/24176-БТ та виписками з банківських рахунків (т. 2 а.с. 186-255).

19.12.2025 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Акцент Банк" від 16.12.2025 № 20.1.0.0.0/7-20251208/0224 (т. 3 а.с. 1).

22.12.2025 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Кредобанк" від 15.12.2025 № 86-23700кі/25 (т. 3 а.с. 2-3).

22.12.2025 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Комерційний банк "Глобус" від 04.12.2025 (т. 3 а.с. 4-5).

Cудове засідання 23.12.2025 о 12:00 год не відбулося у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у м. Житомирі та Житомирській області об 11:51 год.

Ухвалою від 24.12.2025 господарський суд відклав розгляд заяви фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; відклав розгляд заяви фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражної керуючої Белінської Н.О. керуючою реструктуризацією у справі; відклав розгляд заяви арбітражної керуючої Белінської Н.О. про участь у справі; відклав підготовче засідання суду на 29.01.2026 о 12:00 год; повторно зобов`язав фізичну особу ОСОБА_1 вчинити певні дії та надати до суду документи; повторно витребував у Акціонерного товариства "Ідея Банк", Акціонерного товариства "Райффайзен Банк", Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро", Акціонерного товариства "ОТП Банк" докази; визнав обов`язковою явку фізичної особи ОСОБА_1 у підготовче судове засідання (т. 3 а.с. 7-8).

26.12.2025 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" від 16.12.2025 № 16-19740 (т. 3 а.с. 14-15).

26.12.2025 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" від 16.12.2025 № 81-15-9/16194-БТ з доданими банківськими виписками на диску DVD-R (т. 3 а.с. 16-18).

29.12.2025 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "ОТП Банк" від 15.12.2025 № 68-3-23-23/14395-БТ з доданими банківськими виписками (т. 3 а.с. 19-64).

12.01.2026 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" від 02.01.2026 № 16-43 (т. 3 а.с. 65-66).

16.01.2026 до господарського суду надійшов лист Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" від 13.01.2026 № 81-15-9/659-БТ з доданими банківськими виписками на диску DVD-R (т. 3 а.с. 67-69).

22.01.2026 до господарського суду надійшла заява Акціонерного товариства "Ідея Банк" від 14.01.2026 з додатками (т. 3 а.с. 70-74).

У судовому засіданні 29.01.2026 фізична особа ОСОБА_1 надала пояснення щодо обставин, викладених у поданій до суду заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; підтвердила, що як до подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, так і після її подання, здійснювала часткове погашення заборгованості перед Акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк" у добровільному порядку, та перед Акціонерним товариством "Ідея Банк", Товариством з обмеженою відповідальністю "Іннова Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" Європейська агенція з повернення боргів" у межах виконавчих проваджень у примусовому порядку .

Арбітражна керуюча Белінська Н.О. у судове засідання 29.01.2026 не з`явилася, про причини неявки не повідомила, хоча про час та місце судового засідання повідомлена своєчасно та відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), що підтверджується довідкою про доставку ухвали від 23.12.2025 в електронний кабінет представника арбітражної керуючої Белінської Н.О.

У судовому засіданні 29.01.2026 судом оголошено перерву до 30.01.2026 о 10:00 год.

Фізична особа ОСОБА_1 та арбітражна керуюча Белінська Н.О. у судове засідання 30.01.2026 не з`явилися.

Розглянувши заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду, господарський суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України. Застосування положень ГПК України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кодекс України з процедур банкрутства встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

За приписами частини першої статті 8 Кодексу України з процедур банкрутства, справи про банкрутство розглядаються господарським судом за місцезнаходженням боржника.

Відповідно до частини першої статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства, під неплатоспроможністю слід розуміти неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом.

Грошове зобов`язання (борг) - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.

Положеннями Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства визначено особливості застосування процедури банкрутства до боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця.

Стаття 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачає, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи наведені в частині другій статті 115 цього Кодексу, згідно з якою боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо:

2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців;

3) у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними;

4) наявні ознаки загрози неплатоспроможності.

До складу грошових вимог, у тому числі щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції (частина третя статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства).

Право боржника звернутися із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не стоїть у залежності від наявності у сукупності всіх підстав, передбачених частиною другою статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Тобто, для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи достатньо навіть однієї або більше однієї підстави у будь-яких комбінаціях, наведених у частині другій статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства, оскільки законодавцем імперативно не визначено обов`язковим існування сукупності всіх підстав, як умови для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи (постанова Верховного Суду від 29.07.2021 у справі № 909/1028/20).

Системний аналіз статті 113, частин першої, другої статті 116, частини першої статті 119 Кодексу України з процедур банкрутства дає можливість дійти висновку, що наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у кожному конкретному випадку повинна визначатись судом з урахуванням поданої боржником заяви та доданих до неї доказів на підтвердження настання обставин, що підтверджують неплатоспроможність фізичної особи (на момент звернення до суду з відповідною заявою) або загрозу її неплатоспроможності (у визначений зобов`язанням строк або в майбутньому).

Разом з тим, способи та засоби доведення підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність визначені законодавцем шляхом наведення у частині третій статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства переліку документів, що мають додаватись до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та підтверджувати її зміст.

Відповідно до частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються:

1) довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником;

2) документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;

3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

4) опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна;

5) копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно;

6) перелік майна, що перебуває у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кожного кредитора, на користь якого вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), сума грошових вимог, підстава виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором;

7) копії документів про вчинені боржником (протягом року до дня подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) правочини щодо належного йому нерухомого майна, цінних паперів, часток у статутному капіталі, транспортних засобів та угоди на суму не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;

8) відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях;

9) копія трудової книжки (за наявності);

10) відомості про роботодавця (роботодавців) боржника;

11) декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства;

12) докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;

13) інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини;

14) інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

Отже, наявність підстав, передбачених статтею 115 Кодексу України з процедур банкрутства для відкриття провадження у справах про неплатоспроможність боржника, має засвідчити перелік документів, наведений в частині третій статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, що має додаватися до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та підтверджувати її зміст (правова позиція Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 26.05.2021 у справі №916/1176/20.

Разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) (частина 4 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства).

Згідно з абзацом 1 частини 5 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували року подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Боржник також подає декларацію про майновий стан за рік, в якому подається заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду.

Обґрунтовуючи наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, фізична особа ОСОБА_1 у поданій до суду заяві зазначила про наявність невиконаних прострочених зобов`язань перед Акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерним товариством "Ідея Банк", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Просто Кредит", Товариством з обмеженою відповідальністю "Смартівей Юкрейн", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Тайгер Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Віва Капітал", Товариством з обмеженою відповідальністю "Лінеура Україна", Товариством з обмеженою відповідальністю "Авентус Україна", Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Кредит Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Селфі Кредит", Товариством з обмеженою відповідальністю "Іннова Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Таліон Плюс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Кредит-Капітал", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Технофінанс", Limited liability partnership Social finance care and wellbeing investments, Private limited company Hi-tech dynamics group limited. На момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність загальна сума заборгованості боржника перед всіма кредиторами складає 862 702,39 грн.

Фізична особа ОСОБА_1 повідомила суд, що звертається з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі пунктів 2, 4 частини 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства. Повне припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань, упродовж двох місяців є однією з підстав для звернення боржником до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Крім того, існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Невиконання боржником зобов`язань перед кредиторами, на погляд заявника, підтверджується копіями укладених кредитних договорів, платіжних документів, виписок по картах та рахунках, довідок банків та фінансових установ.

Щодо наведених боржником підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, суд вважає за необхідне зазначити, що провадження у справах про банкрутство є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, тривалістю судового провадження, що істотно відрізняють це провадження від позовного.

На відміну від справ позовного провадження, в яких господарський суд обмежений принципами диспозитивності та змагальності сторін, у справах про банкрутство (неплатоспроможність) судовий контроль є невід`ємною складовою цього провадження. Застосування судам принципу судового контролю у процедурах банкрутства (неплатоспроможності) щодо повноти та належності дій учасників справи про банкрутство, єдиного правового захисту інтересів кредиторів в межах процедур банкрутства та пропорційності надає суду у процедурі банкрутства правові важелі, які можуть забезпечити дотримання балансу інтересів кредиторів та боржника на кожному з етапів процедур банкрутства (неплатоспроможності).

Схожий за змістом висновок викладений у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 911/2043/20.

Згідно з частинами першою-третьою статті 119 Кодексу України з процедур банкрутства, у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом. За наслідками підготовчого засідання господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

З урахуванням викладеного та положень частини третьої статті 13, статей 74, 76, 77 ГПК України, розглядаючи заяву боржника у підготовчому засіданні, місцевий суд повинен перевірити відповідність поданої заяви вимогам до її форми та змісту відповідно до статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства та з`ясувати на підставі поданих боржником доказів наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, визначених частиною другою статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Подібний за змістом висновок викладений, зокрема у постановах Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 902/227/20, від 29.07.2021 у справі № 909/1028/20 та від 18.01.2024 у справі № 911/2308/23.

Обов`язком суду при вирішенні питання про наявність грошового зобов`язання та визначенні неплатоспроможності є встановлення прострочених грошових зобов`язань боржника перед кредиторами станом на час подання відповідної заяви до суду. Перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні.

У відповідності до положень статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства обов`язок подання документів, на підставі яких виникла заборгованість заявника, покладений на заявника.

Окрім того, положення Кодексу України з процедур банкрутства визначають обов`язок боржника у своїй заяві про відкриття справи навести всі обставини неплатоспроможності та документально їх підтвердити.

Звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність фізична особа - боржник повинен розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості та строк виконання зобов`язань, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог статей 76, 77 ГПК України, що також передбачено пунктами 3, 14 частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Наявність простроченої заборгованості чи можливість невиконання грошових зобов`язань найближчим часом (загроза неплатоспроможності) має підтверджуватися доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Такими доказами, серед іншого, можуть бути судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання.

Оскільки відкриття провадження у справі про неплатоспроможність має відповідні правові наслідки процесуального та майнового характеру, то на фізичну особу-боржника (як єдиного суб`єкта звернення із заявою про відкриття провадження у такій справі) покладається обов`язок підтверджувати обставини його неплатоспроможності чи її загрози доказами у відповідному (достатньому) обсязі, у тому числі первинними документами, задля забезпечення перевірки господарським судом підстав та моменту виникнення зазначених боржником грошових вимог кредиторів, встановлення їх характеру та розміру.

Первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність", є належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір. Згідно вказаної норми підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

В свою чергу, пункт 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04.07.2018 № 75 встановлює, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Відтак, доказами, які підтверджують факт надання кредитних коштів, наявність заборгованості, її розмір та строк прострочки по платежам, є первинні документи, оформлені відповідно до вимог статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність". Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 30.01.2018 у справі №161/16891/15-ц та від 25.05.2021 у справі №554/4300/16-ц).

Боржник зобов`язаний надати суду докази припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за к о ж н и м з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців, зокрема:

- докази на підтвердження факту отримання та строків платежу по кожному кредитору (договори; виписки по рахунку, тощо);

- докази припинення погашення кредитів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців (довідка фінансової установи про заборгованість; розрахунок фінансової установи про заборгованість (з усіма складовими, зокрема, датою останнього платежу)).

Перевіряючи обставини наявності визначеної фізичною особою ОСОБА_1 підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а саме: боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців, суд витребував у банків виписки з рахунків боржника. З отриманих від банківських установ виписок та наданих боржником самостійно доказів суд встановив наступне.

Згідно з випискою з рахунку боржника НОМЕР_1 , відкритому у Акціонерному товаристві "Комерційний банк "Приватбанк" (т. 1 а.с. 155, т. 2 а.с. 200, 218), суд встановив, що у межах двох місяців до дати звернення до суду з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та після подання такої заяви, фізичною особою ОСОБА_1 з метою погашення заборгованості здійснено платежі на загальну суму 567,62 грн, а саме :

- 29.08.2025 - 181,57 грн (погашення обов`язкового платежу з картки);

- 01.09.2025 - 129,83 грн (списання відсотків за використання кредитного ліміту;

- 26.09.2025 - 2,33 грн (погашення обов`язкового платежу);

- 01.10.2025 - 126,90 грн (списання відсотків за використання кредитного ліміту);

- 01.11.2025 - 126,99 грн (списання відсотків за використання кредитного ліміту).

У судовому засіданні 29.01.2026 фізичною особою ОСОБА_1 підтверджено здійснення погашення вимог Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк".

Отже, як в межах двох місяців до дати подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (27.10.2025), так і після її подання до суду, боржник здійснював погашення зобов`язань (простроченої заборгованості та відсотків) перед Акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк", що підтверджується зазначеною вище випискою з банківського рахунку боржника (т. 1 а.с. 155, т. 2 а.с. 200, 218)

Крім того, господарський суд вважає за необхідне зазначити, що рішенням Галицького районного суду м. Львова від 11.06.2025 у справі № 461/2844/25 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Ідея Банк" заборгованість у розмірі 89734,21 грн. Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.09.2025 у справі № 279/4056/25 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Іннова Фінанс" 26814,00 грн заборгованості за договором про надання грошових коштів у кредит № від 31.12.2024 станом на 25.06.2025. Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 12.01.2026 у справі № 279/6158/25 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" Європейська агенція з повернення боргів" заборгованість за договором про надання фінансового кредиту № 04314-11/2024 від 02.11.2024 в сумі 13000,00 грн, за договором про споживчий кредит №1807101 від 15.02.2025 в сумі 6075,00 грн, а всього стягнуто заборгованість за договорами у загальному розмірі 19075,00 грн.

Відповідно до наданих у судовому засіданні 29.01.2026 фізичною особою ОСОБА_1 пояснень у межах виконавчих проваджень з примусового виконання зазначених вище судових рішень продовжується стягнення з боржника грошових коштів.

Матеріалами справи підтверджується погашення боржником вимог кредиторів у примусовому порядку у межах виконавчих проваджень, зокрема, відповідно до виписки Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" з рахунку боржника 26.09.2025 стягнуто 1393,54 грн з призначенням платежу "Повна оплата ПІ № 8517 від 26/09/2025 на суму 1393,54 UAH, стягнення за ВП № 79207081" (т. 2 а.с. 114-116).

Отже, матеріали справи та пояснення боржника свідчать, що у межах двох місяців до подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та після подання такої заяви, боржник здійснювала часткове погашення заборгованості перед Акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерним товариством "Ідея Банк", Товариством з обмеженою відповідальністю "Іннова Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" Європейська агенція з повернення боргів". Належних, допустимих та достовірних доказів припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з зазначених вище кредитних зобов`язань перед Акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк", Акціонерним товариством "Ідея Банк", Товариством з обмеженою відповідальністю "Іннова Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" Європейська агенція з повернення боргів" упродовж двох місяців до дати подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (27.10.2025) фізична особа ОСОБА_1 не надала.

Вказані обставини погашення фізичною особою ОСОБА_1 заборгованості перед Акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк" у добровільному порядку та перед Акціонерним товариством "Ідея Банк", Товариством з обмеженою відповідальністю "Іннова Фінанс", Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія" Європейська агенція з повернення боргів" у примусовому порядку у межах виконавчих проваджень свідчать про відсутність визначеної боржником підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за к о ж н и м з кредитних та інших зобов`язань упродовж д в о х місяців.

Заявником, також, не доведено належними та допустимими доказами наявності ознак загрози неплатоспроможності з огляду на наступне.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства та деяких інших законодавчих актів України щодо імплементації Директиви Європейського парламенту та Ради Європейського Союзу 2019/1023 та запровадження процедур превентивної реструктуризації" від 19.09.2024 № 3985-IX пункт 4 частини 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства викладений у редакції: "наявні ознаки загрози неплатоспроможності".

У свою чергу, частиною 1 статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що загроза неплатоспроможності - фінансово-господарський стан боржника, що характеризується наявністю обставин, які підтверджують, що боржник протягом наступних 12 місяців не зможе виконати свої грошові зобов`язання у строк, передбачений для їх виконання, чи здійснювати платежі за звичайними господарськими операціями.

Отже, для встановлення підстави для відкриття справи (пункт 4) дослідженню підлягають конкретні (а не загальновідомі) обставини, які безпосередньо вплинули на заявника (змінили або змінять його матеріальний стан), та як наслідок, протягом наступних 12 місяців (тобто у майбутньому) ускладнять або унеможливлять виконання ним грошових зобов`язань у відповідний строк.

Обґрунтовуючи наявність загрози неплатоспроможності у розділі "щодо наявності загрози неплатоспроможності фізичної особи", фізична особа ОСОБА_1 зазначає про теоретичні аспекти поняття "загроза неплатоспроможності", посилається на практику Європейського суду з прав людини. Разом з тим, конкретних обставин, які безпосередньо вплинули на заявника (змінили або змінять її матеріальний стан), та як наслідок, протягом наступних 12 місяців (тобто у майбутньому) ускладнять або унеможливлять виконання нею грошових зобов`язань у відповідний строк фізична особа ОСОБА_1 не зазначає.

На початку заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, фізична особа ОСОБА_1 наводить обставини виникнення її кредитної історії з 2020 року. При цьому, жодних доказів, що підтверджують наведені обставини, фізична особа ОСОБА_1 до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додала.

За викладених обставин, господарський суд дійшов висновку, що боржник не надала належних доказів, які підтверджують наявність ознак загрози неплатоспроможності, тобто неможливість протягом наступних 12 місяців виконати свої грошові зобов`язання перед кредиторами у строк, передбачений для їх виконання, чи здійснювати платежі за звичайними господарськими операціями.

Суд вважає за необхідне звернути увагу боржника, що пункт 2 та пункт 4 частини 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства є взаємовиключними, оскільки пункт 2 фактично вказує на вже наявну неплатоспроможність особи та нездатність здійснювати свої платежі, зокрема, не менше як два місяці, тоді як пункт 4 передбачено лише наявність ознак загрози неплатоспроможності, тобто у майбутньому.

Також, господарський суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Запроваджений із введенням в дію 21.10.2019 Кодексу України з процедур банкрутства новий інститут, який застосовується для врегулювання питання неплатоспроможності фізичної особи, фізичної особи-підприємця, не є тотожний за метою і механізмом реалізації до інституту банкрутства юридичних осіб.

Як убачається з пояснювальної записки до проекту Кодексу України з процедур банкрутства метою запровадження інституту неплатоспроможності фізичних осіб було визначено врегулювання відносин щодо відновлення платоспроможності боржників, які опинилися в скрутній фінансовій ситуації не з їх вини та потребують допомоги з боку держави.

Тому, призначенням цих норм законодавець визначив забезпечення допомоги чесним боржникам шляхом передусім реструктуризації їх боргів, а у разі неможливості у майбутньому погасити борги - заслужити їх списання.

У преамбулі Кодексу України з процедур банкрутства закріплено, що цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

За цим підходом, на відміну від банкрутства юридичних осіб, у назві та за змістом положень Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства - "Відновлення платоспроможності фізичних осіб" законодавець закцентував на пріоритеті реабілітаційної процедури щодо боржника, який залежно від власної волі та обставин справи може отримати звільнення від боргів за результатами обох судових процедур у справі про неплатоспроможність фізичних осіб.

Отже, застосовуючи ці норми, слід враховувати, що на відміну від банкрутства юридичних осіб, задоволення вимог кредиторів як основна мета провадження про неплатоспроможність фізичних осіб Кодексом України з процедур банкрутства не встановлена.

За змістом статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства лише боржник наділений правом ініціювати справу про його неплатоспроможність.

Таким чином Кодексом України з процедур банкрутства запроваджено "добровільне банкрутство" боржника фізичної особи, що не є обов`язком, а правом, яким боржник, у разі дотримання певних вимог, може скористатися задля реструктуризації його боргів, прощення (списання) вимог кредиторів та/або звільнення від боргів і відновлення його платоспроможності.

За змістом приписів Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства законодавцем презюмується, що фізична особа - боржник, ініціюючи стосовно себе справу про неплатоспроможність, прагне досягнути компромісу з кредиторами щодо зміни способу та порядку виконання його зобов`язань, а у разі недосягнення згоди стосовно плану реструктуризації боргів, такий боржник припускає визнання його банкрутом і задоволення кредиторських вимог за рахунок коштів від продажу його майна.

Частиною другою статті 6 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що до боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури, як реструктуризація боргів боржника та погашення боргів боржника.

Згідно з частиною п`ятою статті 119 Кодексу України з процедур банкрутства в ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд серед іншого зазначає про введення процедури реструктуризації боргів боржника.

Реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (стаття 1 Кодексу України з процедур банкрутства).

Отже, ця судова процедура є першим, обов`язковим та пріоритетним етапом справи про неплатоспроможність фізичної особи, у якій боржник може реалізувати право на зміну способу та порядку сплати боргів з урахуванням його об`єктивних можливостей і прагнення до розрахунку з кредиторами, маючи гарантії залишення частини доходу на задоволення побутових потреб та може отримати прощення (списання) кредиторських вимог чи їх частини.

Саме на цьому акцентував Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20, вказавши, що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

Процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства (стаття 166-17 Кодексу України про адміністративні правопорушення), а також недопущення доведення боржника до банкрутства (стаття 219 Кримінального кодексу України). Захист приватного інтересу, в свою чергу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів. Однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство є дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.

Відповідний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 28.01.2021 у справі № 910/4510/20.

Схожі положення щодо публічного та приватного інтересу підлягають застосуванню і у процедурах неплатоспроможності фізичних осіб.

У судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах статей 3 та 13 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), відповідно до яких дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Тому, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, а також завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частини друга, третя статті 13 ЦК України).

У цьому висновку суд звертається до висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, що наведені в постановах від 15.02.2024 у справі 904/7413/21 та від 27.05.2025 у справі № 906/820/24.

До боржника - фізичної особи Кодекс України з процедур банкрутства установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Зокрема, задля отримання бажаного результату - відновлення платоспроможності у судовій процедурі реструктуризації боргів Кодекс України з процедур банкрутства покладає на боржника обов`язки:

- повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду (пункт 3 частини другої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства), отже обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами тощо;

- надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів (пункти 4-11 частини третьої Кодексу України з процедур банкрутства), а в разі необхідності і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог;

- подати проект плану реструктуризації боргів та співпрацювати з керуючим реструктуризацією і зборами кредиторів при погодженні його змісту (частина четверта статті 116, частина сьома статті 126 Кодексу України з процедур банкрутства);

- повністю погасити окремі види заборгованості до затвердження судом плану реструктуризації боргів боржника (стаття 125 Кодексу України з процедур банкрутства );

- погашати вимоги кредиторів згідно з умовами плану реструктуризації боргів у разі його затвердження (частина перша статі 128 Кодексу України з процедур банкрутства).

Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20 вказано, що за змістом приписів статей 116, 119, 123, 125, 126, 128 Кодексу України з процедур банкрутства щодо вимог до боржника та процесуальних наслідків їх невиконання, законодавець означив принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності (подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 31.01.2024 у cправі №911/2140/22, від 15.02.2024 у справі №904/7413/21, від 25.01.2024 у справі №916/1575/21, від 18.04.2024 у справі №920/1398/21, від 27.05.2025 у справі № 906/820/24).

Розглядаючи питання добросовісності поведінки боржника, господарський суд враховує наступне.

З виписок з рахунків боржника у банківських установах, зокрема, Акціонерному товаристві "Комерційний банк "Приватбанк" (т. 2 а.с. 187-220) суд встановив періодичне здійснення боржником банківських операцій на ігрових сайтах, що мають ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор казино у мережі Інтернет. Крім того, відомості про витрати на ігрових сайтах, що мають ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор казино у мережі Інтернет, містяться у виписці з банківського рахунку сина боржника - ОСОБА_2 , відкритого у Акціонерному товаристві "ПУМБ" (т. 2 а.с. 121-123).

Отже, витрачання боржником та її сином протягом 2024 року коштів для оплати на ігрових сайтах при наявності заборгованості перед кредиторами, на думку господарського суду, свідчить про наявність фактів недобросовісної поведінки боржника. Пасивна поведінка боржника щодо погашення заборгованості перед кредиторами, однак витрачання коштів для оплати на ігрових сайтах, може свідчити про зловживання правом на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність

З наданих банківськими установами виписок з рахунків фізичної особи ОСОБА_1 , суд встановив, що у періоди активного укладення кредитних договорів та наявності заборгованості перед кредиторами, на рахунки боржника надходили зарахування додаткових коштів. Так, лише за 2 місяці до дати звернення до суду з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (27.08.2025-27.10.2025) відповідно до виписки з банківського рахунку боржника у Акціонерному товаристві "Державний ощадний банк України" (т. 2 а.с. 114-116) на рахунок фізичної особи ОСОБА_1 надійшло 26180,00 грн, а саме:

27.02.2028 - 200,00 грн;

30.08.2025 - 7150,00 грн

05.09.2025 - 1000,00 грн;

06.09.2025 - 400,00 грн;

06.09.2025 - 150,00 грн;

10.09.2025 - 200,00 грн;

15.09.2025 -2500,00 грн;

15.09.2025 - 3000,00 грн;

16.09.2025 - 5480,00 грн;

17.09.2025 - 1550,00 грн;

20.09.2025 - 1500,00 грн;

23.09.2025 - 1350,00 грн;

25.09.2025 - 1200,00 грн;

27.09.2025 - 500,00 грн.

Вказана сума надходжень грошових коштів надавала боржнику можливість погасити частину заборгованості перед кредиторами, наявної станом на дату отримання коштів. Разом з тим, боржник вказані кошти на погашення заборгованості перед кредиторами не використала, що свідчить про наявність фактів недобросовісної поведінки боржника.

Суд також враховує, що згідно з абзацом 1 частини 5 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували року подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Боржник також подає декларацію про майновий стан за рік, в якому подається заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду.

Для відновлення платоспроможності Кодекс України з процедур банкрутства покладає на боржника обов`язки, зокрема на етапі ініціювання справи про його неплатоспроможність: надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів, тому, у разі необхідності, і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог.

Реалізація обов`язку фізичної особи, яка звернулася до суду за визнанням факту її неплатоспроможності, у тому числі, надавати достовірну інформацію про все наявне майно та зобов`язання, зумовлена не тільки формальними вимогами законодавця, а й сутнісним змістом процедур у справах про неплатоспроможність фізичної особи, тому надання повної і достовірної інформації у декларації про майновий стан є процесуальним обов`язком боржника у провадженнях про неплатоспроможність фізичної особи (відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі №910/6639/20).

Крім того, надання фізичною особою декларації про майновий стан боржника за останні три роки обумовлене, передусім, необхідністю визначення обсягів майнових активів боржника з метою ефективного здійснення процедури погашення боргів такої особи, зокрема шляхом їх реструктуризації та подальшого задоволення грошових вимог кредиторів.

Боржник має усвідомлювати, що ризики зазначення неповної інформації у декларації покладаються саме на боржника. Саме такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.09.2022 у справі № 916/2372/20.

Відповідно до підпункту 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді:

а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України або постійними представництвами нерезидентів в Україні;

б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів;

в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів;

г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України;

ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України;

д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем контролюючих органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо);

е) спадщини, подарунків, виграшів, призів;

є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору;

ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю;

з) доходів від відчуження прав на видобуток та розробку родовищ корисних копалин, мінеральних джерел та інших природних ресурсів;

и) прибутків від відчуження акцій, часток, корпоративних або інших аналогічних прав в іноземних компаніях, організаціях, утворених відповідно до законодавства інших держав (іноземні юридичні особи), які відповідають визначеним Податковим кодексом України умовам.

З огляду на викладене у Податковому кодексі України визначення доходу, суд дійшов висновку, що незалежно від призначення коштів, що надійшли на рахунок боржника, вони є її доходом та відомості про них повинні були бути відображені фізичною особою ОСОБА_1 у поданих до суду деклараціях про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність. Разом з тим, зарахування переказів на рахунок боржника у Акціонерному товаристві "Державний ощадний банк України", зокрема за період з 27.08.2025 по 27.10.2025 на суму 26180,00 грн, в деклараціях про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність не були вказані. Не містять декларації й інформації про отримані боржником кредитні кошти, які мають відображатися у деклараціях боржника, оскільки є доходами.

Суд критично ставиться до того факту, що маючи систематичні надходження на особисті банківські рахунки, фізична особа ОСОБА_1 звертається до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, не вживши належних та усіх можливих заходів щодо погашення заборгованості у добровільному порядку поза судовими процедурами неплатоспроможності. Боржник мала можливість розпоряджатися за власною волею коштами, наявними на особистих банківських рахунках.

Як вже зазначалось, правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

Суд зауважує, що право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність передбачені частиною 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Про наявність таких підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника мають свідчити достатні фактичні обставини, які згідно із закріпленими в Кодексі України з процедур банкрутства нормами вказують на неплатоспроможність фізичної особи або загрозу її неплатоспроможності.

Згідно зі статтею 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Збирання доказів по справі не є обов`язком суду, крім випадків, які прямо встановлено нормами ГПК України.

Системний аналіз положень статей 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства свідчить, що господарський суд, приймає у підготовчому судовому засіданні рішення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність введення процедури реструктуризації боргів боржника чи відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність, з застосуванням судового розсуду.

Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими Кодексом України з процедур банкрутства, ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення, встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), такий, що є найбільш оптимальним в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Заявником не доведено наявність жодних визначених статтею 115 Кодексу України з процедур банкрутства підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Викладене свідчить про свідоме умисне ухилення боржника від виконання боргових зобов`язань, а не про те, що неможливість погашення заборгованості виникла внаслідок певних життєвих обставин, які можуть свідчити про неплатоспроможність боржника.

Вказане вище не може залишатись поза судовим контролем, оскільки господарський суд не позбавлений можливості надавати оцінку поведінці боржника у разі розгляду судом заяви боржника про його неплатоспроможність у підготовчому засіданні: чи є вона відкритою, зрозумілою, своєчасною та добросовісною чи, навпаки, недобросовісною, такою, що містить ознаки ухилення від виконання зобов`язань, маючи на меті лише фактичне списання заборгованості перед кредиторами, що свідчить про зловживання правом боржника на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність.

Встановлені судом при розгляді заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 обставини вказують на спростування доказами у справі передбачених Кодексом України з процедур банкрутства підстав для відкриття провадження у цій справі про неплатоспроможність боржника, яка не надала повної і достовірної інформації про власний майновий стан, щодо розміру та джерел доходів та документи на підтвердження належного виконання відповідних вимог Кодексу України з процедур банкрутства, а також на недобросовісну поведінку боржника.

Аналогічний за змістом висновок викладений у постанові Верховного суду від 27.05.2025 у справі № 906/820/24.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 119 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд постановляє ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність, зокрема, якщо відсутні підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Зважаючи на вищевикладене у сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав у розумінні статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

З огляду на те, що судом відмовлено у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність боржника, господарський суд залишає без розгляду заяву фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражної керуючої Белінської Н.О. керуючим реструктуризацією у справі та заяву арбітражної керуючої Белінської Н.О. про участь у справі.

З урахуванням частини 7 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства, відмова у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність за наявності підстав, встановлених цим Кодексом.

Керуючись статтями 1, 2, 113, 115, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 3, 12, 20, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити фізичній особі ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

2. Залишити без розгляду заяву фізичної особи ОСОБА_1 про призначення арбітражної керуючої Белінської Наталії Олександрівни керуючим реструктуризацією у справі.

3. Залишити без розгляду заяву арбітражної керуючої Белінської Наталії Олександрівни про участь у справі.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала господарського суду може бути оскаржена до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства.

Повний текст ухвали складено та підписано 03.02.2026

Суддя Костриця О.О.