ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року,

м. Київ

cправа № 925/1351/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Янковського В.А.,

представників учасників справи:

ОСОБА_1 - не з`явився,

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" - не з`явився

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Черкаської області від 27.02.2025 (суддя Зарічанська З.В.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.06.2025 (колегія суддів: Кропивна Л.В., Барсук М.А., Руденко М.А.)

у справі за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - ОСББ) "Наш дім"

про визнання недійсним протоколу загальних зборів.

ВСТУП

1. ОСОБА_2 була головою правління ОСББ "Наш дім" з 04.12.2003.

2. 15.08.2024 відбулися загальні збори ОСББ "Наш дім", скликані ініціативною групою, на яких співвласники визначили порядок голосування: одна квартира - один голос та, ухваливши, зокрема, рішення про припинення повноважень голови та правління, вибрали нового голову та правління.

3. ОСОБА_2 звернулася з позовом, в якому просила визнати недійсним протокол загальних зборів відповідача. Позовні вимоги обґрунтовувала неповідомленням про проведення загальних зборів, порушенням установленого статутом принципу визначення голосів, неможливістю визначити кількість осіб, які брали участь у голосуванні, участю в голосуванні осіб, які не проживають у будинку, або не перебували у будинку у день голосування.

4. Суд першої інстанції рішенням, залишеним без змін постановою апеляційного господарського суду, відмовив в задоволенні позову. ОСОБА_2 звернулася з касаційною скаргою до Верховного Суду.

5. Перед Верховним Судом у цій справі постали такі питання:

- чи є обставина недотримання порядку повідомлення позивачки про проведення загальних зборів, за умови її участі у них, підставою для скасування рішень, ухвалених на таких зборах;

- чи обґрунтованою є відмова у позові з підстав недоведеності порушеного права позивачки та обрання останньою неналежного/неефективного способу захисту.

6. Верховний Суд відмовив у задоволенні касаційної скарги, виходячи з таких мотивів.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

7. Згідно з наказом від 04.12.2003 №1 ОСББ "Наш дім", у відповідності до протоколу від 30.10.2003 установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 приступила до обов`язків голови правління ОСББ "Наш дім" на громадських засадах.

8. Сторони визнають обставину, що ОСОБА_3 та позивачка ОСОБА_2 одна й та ж особа.

9. 10.11.2016 відбулись загальні збори ОСББ "Наш дім", про що складено протокол загальних зборів ОСББ "Наш дім", проведених 10.11.2016 за місцем знаходження: АДРЕСА_2 , в якому зазначені такі відомості:

- загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку - 197 осіб;

- загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень будинку - 4 078,40 кв. м;

- порядок денний: затвердження нової редакції статуту ОСББ "Наш дім", запропонований правлінням.

10. У статуті ОСББ "Наш дім" (нова редакція), затвердженому загальними зборами ОСББ "Наш дім" за адресою: 18015, м. Черкаси, вулиця Максима Залізняка, будинок 29/1, корпус 1, протоколом загальних зборів від 10.11.2016, голова зборів - ОСОБА_3 (далі - статут), визначено такі положення.

11. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" скорочена назва ОСББ "Наш дім" (далі - об`єднання) створено власниками квартир та нежитлових приміщень (далі - співвласники) багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 відповідно до Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (п.1 розд.І).

12. Розділом ІІІ статуту передбачено такі положення:

- загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання (його головою);

- правління не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику будинку повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце проведення, проект порядку денного;

- час і місце проведення загальних зборів обираються зручним для більшості учасників зборів;

- у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може представляти його представник, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника;

- загальні збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників;

- кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень у будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності;

- загальними зборами встановлено порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах: один власник - один голос;

- рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування;

- рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників;

- рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував із зазначенням результату його голосування ("за" чи "проти");

- загальні збори можуть встановити інший порядок голосування на зборах та прийняття рішень на них;

- під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування;

- рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для співвласників;

- рішення загальних зборів оприлюднюються шляхом розміщення його тексту в місцях загального користування будинку.

13. 15.08.2024 відбулися збори ОСББ "Наш дім", про що складено протокол №1 зборів ОСББ "Наш дім", , вулиця Максима Залізняка, будинок 29/1, корпус 1, м. Черкаси. (далі - Протокол №1).

14. У розд.І "Загальна інформація" Протоколу №1 зазначено такі відомості:

"Загальні збори скликані ініціативною групою.

Скликання та проведення загальних зборів здійснено відповідно до вимог чинного законодавства та Статуту ОСББ "Наш дім". Повідомлення про скликання зборів у письмовому вигляді з відповідними даними, передбаченими ст.6, абзацом 7 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків" від 29.11.2001, №2866-ІІІ, були поширені серед співвласників під власноручний підпис та продубльовано повідомлення в групі співвласників у Viber.

Загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку, які станом на дату проведення зборів мають право власності - 197 осіб (104 квартири). Загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку - 4078,40 м кв.

У зборах взяли участь особисто або через представників 26 осіб, у голосуванні 25 (двадцять п`ять) осіб (12,7% від загальної кількості) та голова ОСББ (яка не є співвласником, документ на представництво не пред`явлено), яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею - 580 м кв. (14,22% від загальної площі), квартир - 22 (21,15% від загальної кількості).

Згідно із ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" ч.16 та Статуту ОСББ "Наш дім" розділ ІІІ, ч.9, якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрало достатньої кількості голосів, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не були присутні на загальних зборах. У зв`язку з цим надаються повноваження групі співвласників організувати й провести опитування серед співвласників з питань порядку денного та підрахунок голосів.

Відповідно, у письмовому опитуванні взяли участь особисто або через представників співвласників - 80 (вісімдесят) осіб (40,6% від загальної кількості), яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею - 1 473,83 кв.м (36,14% від загальної площі), квартир - 35 (33,65% від загальної кількості).

Загальна кількість співвласників/представників співвласників, які взяли участь у голосуванні з питань порядку денного зборів становить - 105 осіб (53,3% від загальної кількості співвласників), яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею - 2053,83 кв.м (50,36% від загальної площі), квартир - 57 (54,8% від загальної кількості)."

15. Зі змісту Протоколу №1 вбачається, що співвласники на загальних зборах визначили інший порядок голосування: одна квартира - один голос.

16. В Протоколі №1 зазначена та ж кількість всіх співвласників і та ж площа житлових та нежитлових приміщень, що і в протоколі від 10.11.2016, відповідно до якого проведено збори співвласників за керування позивачки як голови ОСББ "Наш дім".

17. Відповідно до розд.ІІ "Порядок денний загальних зборів" Протоколу №1, зокрема вирішили: ухвалити порядок денний без змін:

1. Визначення порядку голосування та ухвалення рішень на зборах ОСББ "Наш дім" від 15.08.2024;

2. Висловлювання недовіри голові ОСББ "Наш дім" ОСОБА_4 щодо доцільності її подальшого перебування на посаді, звільнення з посади;

3. Припинення повноважень голови та правління ОСББ "Наш дім";

4. Вибори правління ОСББ "Наш дім" та голови правління;

5. Вибори ревізійної комісії;

6. Надання повноважень на підготовку, підписання протоколів та подання пакету документів згідно з переліком до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій для здійснення реєстрації змін у складі органів управління (внесення змін до відомостей про ОСББ "Наш дім" вул. Максима Залізняка буд. 29/1, корп. 1, м. Черкаси, Черкаська область, 18036).

18. Підсумки голосування співвласників/представників присутніх на зборах ОСББ "Наш дім":

"за" - 25 (двадцять п`ять);

"проти" - 0 (нуль).

19. З питання першого порядку денного ухвалили: визначити порядок голосування та ухвалення рішень на зборах із розрахунку одна квартира - один голос (відповідно до статуту об`єднання (розд.ІІ, ч.8, абз.6) та Закону "Про ОСББ" (ст.10, абз.12)).

20. З питання другого ухвалили: звільнити з посади голову ОСББ "Наш дім" ОСОБА_5 у строк відповідно до норм чинного законодавства.

21. З питання третього ухвалили: припинити повноваження чинного голови та правління ОСББ "Наш дім" у строк відповідно до норм чинного законодавства.

22. З питання четвертого ухвалили: до складу правління обрати: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . На посаду голови правління обрати ОСОБА_6 .

23. З п`ятого питання ухвалили: ревізійну комісію обрати в кількості трьох осіб у складі: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

24. З шостого питання ухвалили: уповноважити голову та секретаря підготувати, підписати цей протокол та подати пакет документів згідно з переліком до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій для здійснення реєстрації змін у складі органів управління (внесення змін до відомостей про ОСББ "Наш дім" вул. Максима Залізняка буд. 29/1, корп. 1, м. Черкаси, Черкаська область, 18036). Інформацію про зміни оприлюднити серед учасників.

25. З усіх вказаних питань результати голосування були однакові, а саме:

Голосували: "за" - 25 (двадцять п`ять) співвласників/представників співвласників, присутніх на зборах, яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 580 кв. м (14,22% від загальної площі), квартир - 22 (21,15% від загальної кількості).

Підсумки письмового опитування: "за" - 80 (вісімдесят) осіб серед опитаних, яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею - 1473,83 кв. м (36,14% від загальної площі), квартир - 35 (33,65% від загальної кількості).

Загальні підсумки: "за" - 105 осіб (53,3% від загально кількості співвласників) - загальна кількість співвласників/представників співвласників, які взяли участь у голосуванні з питань порядку денного зборів, яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею - 2053,83 кв.м (50,36% від загальної площі), квартир - 57 (54,8% від загальної кількості).

26. Зі змісту Протоколу №1 випливає, що ОСОБА_2 особисто брала участь у загальних зборах, про що зазначено в розд.І "Загальна інформація", а також у розд.ІІ "Порядок денний загальних зборів", де зазначено про її виступ щодо питання визначення порядку голосування.

27. 05.09.2024 відбулися збори правління ОСББ "Наш дім", про що складено протокол №1 зборів правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" , вул. Максима Залізняка будинок 29/1, корпус 1, м. Черкаси, Черкаська область, 18036. (далі - Протокол зборів правління)

28. Відповідно до протоколу зборів правління, на засіданні правління присутні члени правління, обрані на загальних зборах ОСББ "Наш дім" 15.08.2024 в повному складі: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

29. У Протоколі засідання борів визначено порядок денний:

1. Обрання головуючого та секретаря зборів правління.

2. Обрання голови правління ОСББ "Наш дім".

3. Обрання заступника голови правління.

30. З питання другого прядку денного ухвалили: припинити повноваження голови правління ОСОБА_4 з 30.09.2024 та виключити її з числа осіб, які мають право вчиняти юридичні дії без довіреності від імені ОСББ "Наш дім". Головою правління з 01.10.2024 обрати ОСОБА_6 . Надати повноваження новообраному голові право підпису документів, необхідних для ведення господарської діяльності, судових процесуальних документів тощо.

31. Голосували: "за" - 5 (п`ять) осіб (одноголосно).

Короткий зміст позовних вимог

32. 01.11.2024 ОСОБА_2 звернулася до Господарського суду Черкаської області з позовом до ОСББ "Наш дім", в якому просила визнати недійсним Протокол №1 загальних зборів відповідача із датою складення 15.08.2024.

33. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що:

- з 04.12.2003 ОСОБА_2 була обрана головою правління ОСББ "Наш дім", втім без повідомлення про проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, на загальних зборах співвласників, які були проведені 15.08.2024, ОСОБА_5 усунуто з посади голови правління ОСББ "Наш дім", припинено повноваження раніше обраного складу правління ОСББ "Наш дім", обрано новий склад правління, а згодом, 05.09.2024, новим складом правління вирішено: "припинити повноваження голови правління ОСОБА_4 з 30.09.2024 та виключити її з числа осіб, які мають право вчиняти юридичні дії без довіреності від імені ОСББ "Наш дім"; головою правління з 01.10.2024 обрати ОСОБА_6 …".

- припинення повноважень ОСОБА_1 як голови правління ОСББ "Наш дім" відбулося незаконно, був порушений установлений статутом принцип визначення голосів; з документів, доданих до протоколу загальних зборів, неможливо визначити кількість осіб, які брали участь у голосуванні; за текстом протоколу проведення загальних зборів співвласників зазначено, що "…повідомлення про скликання в письмовому вигляді з відповідними даними… були поширені серед співвласників під власноручний підпис…",проте у додатках до протоколу відсутні документи в підтвердження зазначеного тексту; неналежне повідомлення всіх співвласників вплинуло на те, що значна кількість співвласників не прийняли участь у загальних зборах через необізнаність із датою та місцем проведення зборів; співвласники були позбавлені можливості висловити свою думку щодо важливих управлінських питань ОСББ та припинення повноважень чинного голови правління та правління; це впливає на наявність необхідної кількості голосів "за"; в тексті протоколу прописано список осіб, які нібито особисто прийняли участь в голосуванні з питань порядку денного; перевірити це позивачка не може, адже відсутній доступ до листків голосування; за відповіддю на адвокатський запит Виконавчий комітет Черкаської міської ради від 21.10.2024 повідомив, що інформація та документація міститься у відповідача;

- за наявною у позивачки інформацією, серед осіб, які особисто віддали голоси, є особи, які не проживають у будинку, або не перебували у будинку у день голосування;

- необхідну кількість голосів "за" з питань порядку денного не отримано, а запис в оскаржуваному протоколі є помилковим; до протоколу не додані будь-які додатки, серед яких повинні бути листки голосування співвласників із заповненими даними та особистими підписами; за текстом протоколу, який розповсюджується, неможливо встановити правильність обрахунків прийнятих голосів для простого підрахунку необхідної кількості голосів.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

34. Господарський суд Черкаської області рішенням від 27.02.2025, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.06.2025, у задоволенні позову відмовив повністю.

35. Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що:

- за висловлювання недовіри голові ОСББ "Наш дім" ОСОБА_1 та недоцільність її подальшого перебування на посаді голови правління, звільнення її з посади та припинення повноважень правління ОСББ "Наш дім" проголосувало за трьома видами підрахунків більше половини співвласників багатоквартирного будинку;

- загальні збори ОСББ, рішення з яких прийнято відповідно до Протоколу №1 від 15.08.2024, проведені із дотриманням вимог законодавства, рішення зборів є правомочним, оскільки прийнято більшістю голосів;

- оскільки загальні збори ОСББ "Наш дім" реалізували право на припинення повноважень голови правління та всього правління ОСББ з дотриманням процедури, передбаченої нормами Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон "Про ОСББ"), то відсутнє порушення прав позивачки, оскільки дії відповідача були правомірними;

- ОСОБА_2 , звертаючись до суду з цим позовом заявила вимогу саме про визнання недійсним протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" від 15.08.2024, що є неналежним способом захисту порушених, на думку позивачки, її прав та інтересів як співвласника майна багатоквартирного будинку; такий спосіб захисту порушених прав та/або інтересів не узгоджується (не передбачено) ні з ч.2 ст.20 Господарського кодексу України, ні з ч.8 ст.10 Закону "Про ОСББ";

- внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо виключення відомостей про позивачку як про голову правління ОСББ "Наш дім" здійснено на підставі рішення, що оформлено протоколом правління, тому навіть в разі визнання недійсним рішення загальних зборів право позивачки, в разі її порушення, не було б поновлено, відтак саме по собі визнання недійсним рішення загальних зборів не є ефективним способом захисту.

36. Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, таким:

- у Протоколі №1 відображено, що загальна кількість квартир у багатоквартирному будинку становить 104 квартири, тоді як кількість співвласників,у тому числі тих, що володіють правом частку у квартирі, є 197 осіб; на зборах прийнято рішення голосування за принципом одна квартира - один голос; відповідно до протоколу за таким принципом від 90 квартир віддано 90 голосів, що підтверджується листками опитування;

- згідно з Протоколом №1 участь у загальних зборах брала голова ОСББ - ОСОБА_2 , тож вона не вправі посилатися на те, що не була повідомлена про скликання зборів та їх порядок денний;

- що стосується інформації, наведеної позивачкою у позові, і яка заперечує участь вказаних позивачкою осіб в опитуванні, то надана позивачкою інформація не може бути прийнята судом до уваги через те, що ОСОБА_2 не довела, що вказані нею особи надали позивачці право на представництво їх інтересів у питанні оскарження рішень загальних зборів співвласників багатоквартирного житлового будинку;

- ОСОБА_2 не спростувала обрахунок голосів, здійснений судом першої інстанції, а також висновків суду щодо звернення ОСОБА_1 до суду із неналежним способом захисту порушених прав та інтересів як співвласника майна багатоквартирного будинку.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи

37. 18.07.2025 ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Черкаської області від 27.02.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.06.2025, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

38. Верховний Суд ухвалою від 11.08.2025 касаційну скаргу ОСОБА_1 залишив без руху на підставі ч.2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), як таку, що оформлена з порушенням вимог, встановлених п.5 ч.2 ст.290 та ст.291 ГПК, а ухвалою від 06.10.2025 повернув без розгляду касаційну скаргу ОСОБА_1 , оскільки скаржниця не усунула недоліки касаційної скарги.

39. 13.11.2025 ОСОБА_2 через систему Електронний Суд повторно звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Черкаської області від 27.02.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.06.2025, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

40. ОСОБА_2 у касаційній скарзі посилається на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК, та зазначає, що, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції вказав на те, що ОСОБА_2 обрала неефективний (неналежний) спосіб захисту. Суди не врахували сталі висновки Верховного Суду в цій категорії справ, що пов`язані з оскарженням рішень загальних зборів:

- суди, з`ясувавши при розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15);

- зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом необхідно керуватися при вирішенні спору (постанова Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №761/6144/15-ц);

- підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів; безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів або в разі неможливості встановлення наявності кворуму (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 12.02.2020 у справі №910/7685/19, від 28.01.2020 у справі №916/495/19, від 12.02.2020 у справі №916/1253/19, від 03.11.2020 у справі №916/3133/17);

- недотримання порядку повідомлення усіх співвласників про скликання загальних зборів, встановленого ст.6 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", є порушенням їх прав на управління об`єднанням, а тому висновки про те, що права позивача не порушуються та у зв`язку з цим відсутні підстави для задоволення позовних вимог, є помилковими (постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №904/2796/17, від 22.10.2019 у справі №923/876/16 та Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 25.06.2019 у справі №922/1500/18).

41. Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду

42. Верховний Суд ухвалою від 03.12.2025 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , розгляд касаційної скарги призначив у відкритому судовому засіданні на 14.01.2026.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

43. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, рішення якого залишено без змін апеляційним господарським судом, фактично керувався такими основними мотивами:

1) загальні збори відповідача, оформлені Протоколом №1 від 15.08.2024, проведені із дотриманням вимог законодавства, рішення зборів є правомочними, оскільки прийняті більшістю голосів;

2) оскільки загальними зборами ОСББ "Наш дім" реалізовано право на припинення повноважень голови та всього правління з дотриманням процедури, передбаченої нормами Закону "Про ОСББ" (дії відповідача були правомірними), то відсутнє порушене право позивачки;

3) у судовому порядку недійсним може бути визнане саме рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів, засновників) юридичної особи, а не протокол загальних зборів, оскільки протокол є документом, який фіксує лише факт прийняття рішення загальними зборами; визнання недійсним протоколу загальних зборів до скасування відповідного рішення не призведе, тому не є належним способом захисту; виключення відомостей про позивачку як про голову правління ОСББ "Наш дім" здійснено на підставі рішення, що оформлено протоколом правління, тому навіть в разі визнання недійсним рішення загальних зборів право позивачки, в разі його порушення, не було б поновлено, відтак визнання недійсним рішення загальних зборів не є ефективним способом захисту.

44. У свою чергу, скаржниця з висновками судів не погоджується та, з посиланням на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК, вважає, що вони зроблені без врахування сталих висновків Верховного Суду в категорії справ, що пов`язані з оскарженням рішень загальних зборів.

45. Верховний Суд відхиляє доводи скаржниці, виходячи з таких мотивів.

Щодо порядку скликання та проведення загальних зборів

46. Мотивуючи висновок щодо проведення загальних зборів із дотриманням вимог законодавства та прийняття рішень більшістю голосів, суд першої інстанції зазначив, що:

- суду не надано доказів повідомлення про проведення загальних зборів, однак зі змісту Протоколу №1 вбачається, що позивачка ОСОБА_2 особисто брала у них участь та виступала з питання визначення порядку голосування; щодо повідомлення/неповідомлення інших співвласників - позивачка не є їх представником, тому не має повноваження на захист їх інтересів стосовно участі/неучасті в загальних зборах;

- співвласники на загальних зборах визначили інший порядок голосування, а саме: одна квартира - один голос; кількість голосів за питання щодо припинення повноважень голови правління ОСОБА_1 за порядком, визначеним загальними зборами склала 57 квартир (54,8% від загальної кількості); підрахунок голосів вівся також за двома видами порядку, що безпосередньо визначені у статуті, відповідно до яких за припинення повноважень голови правління проголосувало 105 осіб (53,3% від загальної кількості) або співвласники, яким належать частки в праві власності на квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 2053,83 кв.м. (50,36% від загальної площі); отже, за питання про висловлювання недовіри голові ОСББ "Наш дім" ОСОБА_1 , звільнення з посади та питання припинення повноважень голови та правління проголосувало за трьома видами підрахунків більше половини співвласників;

- твердження про відсутність відомостей про голосування у Протоколі №1 не відповідає дійсності, адже за результатами розгляду кожного питання зазначено скільки учасників й за що проголосували; листки опитування зберігаються у правління і такі за клопотанням позивача були витребувані судом і надані відповідачем в оригіналі для огляду та в копії долучені до матеріалів справи.

(І) щодо повідомлення про проведення загальних зборів

47. Дійсно, Верховний Суд неодноразово зазначав, що підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів; безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів або в разі неможливості встановлення наявності кворуму (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 12.02.2020 у справі №910/7685/19, від 28.01.2020 у справі №916/495/19, від 12.02.2020 у справі №916/1253/19, від 03.11.2020 у справі №916/3133/17, на які посилається скаржниця).

48. Разом з тим, Верховний Суд також вказував, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень. Відсутність доказів повідомлення співвласників про скликання загальних зборів не є підставою для визнання недійсними рішень таких зборів, якщо буде встановлено його присутність (його представника) на оспорюваних загальних зборах. Для визнання недійсними рішень загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів співвласників об`єднання. Такі висновки викладено у постановах від 23.02.2022 у справі №914/807/20, від 26.10.2022 у справі №916/1010/21, від 07.11.2023 у справі №914/343/22, від 23.11.2023 у справі №910/10496/22, від 04.11.2024 у справі №916/4114/23.

49. Суди у цій справі встановили, що хоча й відсутні докази повідомлення позивачки про проведення загальних зборів, однак зі змісту Протоколу №1 вбачається, що позивачка особисто брала у них участь та виступала на зборах щодо певних питань.

50. Таким чином, встановивши факт присутності позивачки під час проведення загальних зборів та прийняття загальними зборами оспорюваних рішень, суди зробили обґрунтований висновок, що самі по собі допущені відповідачем порушення порядку персонального повідомлення співвласника про проведення загальних зборів в цьому випадку не можуть бути підставою для визнання недійсними оспорюваних рішень таких зборів.

51. При цьому суд першої інстанції правильно врахував висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 16.08.2023 у справі №904/1711/22 про те, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.

52. З огляду на зазначене, твердження скаржниці, що неналежне повідомлення та проведення загальних зборів з порушенням вимоги закону є самостійною та достатньою підставою для визнання недійсним рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону, є необґрунтованим.

53. Верховний Суд відхиляє доводи про неврахування судами висновків про те, що недотримання порядку повідомлення усіх співвласників про скликання загальних зборів, встановленого ст.6 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", є порушенням їх прав на управління об`єднанням, викладені у постановах від 18.04.2018 у справі №904/2796/17, від 22.10.2019 у справі №923/876/16, від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 25.06.2019 у справі №922/1500/18, оскільки у жодній із цих справ судами не була встановлена фактична обізнаність позивача (члена ОСББ) про проведення загальних зборів та присутність на них, отже, правові висновки у вказаних справах зроблено за інших фактичних обставин справи.

54. Також суд касаційної інстанції погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо необґрунтованості посилання позивачкою на обставину повідомлення/неповідомлення інших співвласників, оскільки вона не є їх представником і, відповідно, не має повноважень представляти їх інтереси, зокрема, в цьому питанні.

(ІІ) щодо порядку прийняття рішень загальними зборами

55. Окрім цього, як зазначалося вище, суди дійшли до висновку, що співвласники на загальних зборах визначили інший порядок голосування, а саме: одна квартира - один голос; за питання про висловлювання недовіри голові ОСББ "Наш дім" ОСОБА_1 , звільнення з її посади та припинення повноважень голови і правління проголосувало за трьома видами підрахунків більше половини співвласників.

56. На спростування зазначених висновків скаржниця зазначає, що суди не встановили наявність кворуму під час проведення та голосування на загальних зборах; суд помилково, з посиланням на протокол 2016 року, дійшов необґрунтованих висновків про загальну площу квартир (4078,4 кв. м.); загальна площа всіх квартир і нежитлових приміщень становить 4185,5 кв. м., на підтвердження чого надавались відповідні докази, які суд не врахував; порушуючи вимоги Закону "Про ОСББ" (ст.10) внаслідок того, що в голосуванні взяли участь квартири, а не їх власники було порушено порядок голосування, визначений законом та статутом ОСББ.

57. Однак такі твердження скаржниці не підтверджені судовою практикою Верховного Суду у подібних правовідносинах.

58. Верховний Суд звертає увагу, що відповідно до частин 1-4 ст.13 ГПК судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

59. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.14 ГПК).

60. Згідно з п.5 ч.2 ст.290 ГПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) ст.287 цього Кодексу підстави (підстав). У разі подання касаційної скарги на підставі п.1 ч.2 ст.287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

61. Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (ч.1 ст.300 ГПК).

62. Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію "суду права", розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів".

63. Розгляд скарг Верховним Судом покликаний забезпечувати сталість та єдність судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду". При цьому процесуальні обмеження (зокрема, підставі касаційного оскарження, передбачені ч.2 ст.287 ГПК) вводяться для забезпечення ефективності судочинства.

64. Скаржниця у касаційній скарзі послалася на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК, а, отже, вона має мотивувати неправильне застосування норм матеріального права та/або недотримання вимог процесуального права судами попередніх інстанцій посиланням на відповідні висновки Верховного Суду щодо застосування конкретних норм права у подібних правовідносинах, а не наводити власні міркування.

65. Тобто, для спростування будь-якого висновку, наведеного у оскаржуваних судових рішеннях скаржник має навести не особисті міркування щодо законності та обґрунтованості цих судових рішень, а довести, який саме висновок Верховного Суду щодо застосування якої саме норми права у подібних відносинах не був врахований судами попередніх інстанцій з урахуванням встановлених ними обставин справи.

66. Натомість доводи позивачки в частині спростування висновків судів про можливість самостійного визначення порядку голосування та прийняття рішень більшістю голосів зводиться до висловлення незгоди з встановленими судами обставинами справи, їх правовою оцінкою та прийнятими судовими рішеннями в цілому, є викладенням власного бачення у питанні застосування правових норм, не підкріпленим посиланням на правові висновки Верховного Суду.

67. Сама лише незгода скаржниці з рішенням судів попередніх інстанцій або з правовою оцінкою та правовими висновками, які містяться в рішеннях, не свідчить про їх незаконність.

68. За таких обставин скаржниця, з посиланням на висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах, як того вимагає п.1 ч.2 ст.287 ГПК, не довела помилковості відповідних висновків судів попередніх інстанцій.

69. На інші випадки, передбачені ч.2 ст.287 ГПК (відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права, допущення процесуальних порушень, передбачених частинами 1, 3 ст.310 ГПК тощо), як на підставу касаційного оскарження скаржниця не посилається і такі, відповідно, не були підставою для відкриття касаційного провадження.

Щодо порушеного права позивачки

70. Верховний Суд звертав увагу на те, що у кожній справі суд оцінює сукупність всіх встановлених обставин, зокрема зміст ухвалених на зборах рішень (наскільки вони порушують права або законні інтереси учасника), наявність кворуму, баланс інтересів позивача та інших учасників, які голосували за прийняття оскаржуваних рішень тощо. Подібні за змістом висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07.06.2023 у справі №916/211/22, від 13.09.2023 у справі №910/1255/22, від 07.09.2021 у справі №916/2506/20, від 28.03.2023 у справі №916/213/22, від 30.05.2023 у справі №916/212/22, від 27.03.2023 у справі №906/908/21, від 15.06.2022 у справі №910/6685/21.

71. Верховний Суд у постанові від 20.04.2023 у справі №914/2547/21 зазначив, що розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так й інших співвласників ОСББ. Інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.

72. Визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису та розміру внесків, інших важливих для діяльності ОСББ рішень недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття і має негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ, з`ясуванню того, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом (постанова Верховного Суду від 16.08.2023 у справі №904/1711/22).

73. Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку

74. Верховний Суд бере до уваги, що з оскаржуваних судових рішень не вбачається, що інші співвласники багатоквартирного будинку зверталися до суду з позовом про оскарження рішення загальних зборів ОСББ "Наш дім", які оформлені Протоколом №1 від 15.08.2024.

75. Отже, суди дійшли обґрунтованого висновку про те, що оскільки загальними зборами ОСББ "Наш дім" реалізовано право на припинення повноважень голови та всього правління з дотриманням процедури, передбаченої нормами Закону "Про ОСББ" (дії відповідача були правомірними), то відсутнє порушене право позивачки.

Щодо способу захисту

76. Суд першої інстанції зазначив, що в судовому порядку недійсним може бути визнане саме рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів, засновників) юридичної особи, а не протокол загальних зборів, оскільки протокол є документом, який фіксує лише факт прийняття рішення загальними зборами; визнання недійсним протоколу загальних зборів до скасування відповідного рішення не призведе, тому не є належним способом захисту; виключення відомостей про позивачку як про голову правління ОСББ "Наш дім" здійснено на підставі рішення, що оформлено протоколом правління, тому навіть в разі визнання недійсним рішення загальних зборів право позивачки, в разі його порушення, не було б поновлено, відтак визнання недійсним рішення загальних зборів не є ефективним способом захисту.

77. Апеляційний господарський суд вказав, що ОСОБА_2 не спростувала висновків суду щодо звернення до суду із неналежним способом захисту порушених прав та інтересів як співвласника майна багатоквартирного будинку.

78. У свою чергу скаржниця посилається на неврахування судами висновків про те, що суди, з`ясувавши при розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15); зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом необхідно керуватися при вирішенні спору (постанова Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №761/6144/15-ц).

79. Однак, навіть за умови обґрунтованості доводів скаржниці у цій частині та, відповідно, спростування висновків судів попередніх інстанцій з цього питання (щодо способу захисту), не спростованим належним чином (з посиланням на висновки Верховного Суду) залишається висновок з оскаржуваних судових рішень про проведення загальних зборів із дотриманням вимог законодавства та прийняття рішень більшістю голосів (чому було надано оцінку вище у цій постанові).

80. За таких обставин, оскільки Верховний Суд дійшов висновку про не доведення скаржницею помилковості такого висновку (про проведення загальних зборів із дотриманням вимог законодавства та прийняття рішень більшістю голосів), інші доводи, зокрема, щодо належності та ефективності способу захисту порушеного права визначального значення не мають як такі, що не впливають на правильність рішення по суті спору - про відмову у позові, у зв`язку із чим залишаються без оцінки.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

81. Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

82. Згідно із ч.1 ст.309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст.300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

83. Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновків про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішень судів попередніх інстанцій - без змін.

Судові витрати

84. Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, то судові витрати зі сплати судового збору за її подання покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 27.02.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.06.2025 у справі №925/1351/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець