ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2026 Справа № 904/5908/25

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Кеся Н.Б. за участю секретаря судового засідання Мороз В.В.

за позовом Криворізької міської ради, м.Кривий Ріг Дніпропетровська область

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19", м.Херсон

про стягнення 1 567 939,01 грн

Представники:

Позивач: Сікорська О.В., самопредставництво, витяг з ЄДРПОУ

Відповідач: Кісь K.С. адвокат, ордер №1245581 від 11.08.2025

СУД ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

Криворізька міська рада (далі-Позивач) 17.10.2025 року через систему "Електронний суд" звернулася з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19" (далі-Відповідач), в якому просить суд стягнути з Відповідача на свою користь безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:223:0210 за період з 01.01.2023 до 31.12.2024 у розмірі 1 567 939,01 грн, а також судовий збір у розмірі 18815,27 грн.

В обґрунтування позову Позивач посилається на бездоговірне користування Відповідачем земельною ділянкою площею 1,1800 га з кадастровим номером :04:223:0210, за період з 01.01.2023 до 31.12.2024, яка розташована на мкр. 5-й Зарічний, 53а в Покровському районі міста Кривий Ріг. За офіційною інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, ТОВ "Пересувна механізована колона №19" не виконувало обов`язки землекористувача щодо декларування податкових зобов`язань з плати за землю та внесення до бюджету коштів у відповідному розмірі, у зв`язку із зазначеним утворилася заборгованість зі сплати орендної плати за землю у розмірі 1 567 939,01 грн, за період з 01.01.2023 до 31.12.2024.

За подання позову Позивач сплатив судовий збір на суму 18 815,27 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №108 від 28.08.2025 року.

2. Процесуальні питання, вирішені судом

20.10.2025 ухвалою суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання.

17.11.2025 через "Електронний суд" представник Відповідача подав клопотання про долучення доказів (арк.с. 99-102): лист відповідь ГУ ДГК Дніпропетровській області адвокату Кісь Л.С. № 2969/299-25 від 12.11.2025 про те, що технічна документація з НГО земель м. Кривого Рогу, розроблена у 2020 році ДП УДНДІПМ Дніпромісто імена О.М. Білоконя, затверджена рішенням Криворізької міської ради №523 від 26.05.2021 у встановленому законодавством порядку до Місцевого фонду документації із землеустрою та оцінки земель від її розробника не надходила.

В судовому засіданні 14.01.2026 проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення в порядку ст. 240 ГПК України.

3. Позиції інших учасників справи

10.11.2025 через "Електронний суд" представник Відповідача подав відзив на позовну заяву (арк.с. 89-93), в якому заявляє про свою незгоду з висунутими позовними вимогами та обґрунтовує свою позицію наступним:

1. Безпідставність розрахунку коштів, виконаного на підставі доказу, дія якого неретроспективна; який втратив чинність ще до дати звернення Позивача до суду з позовом та з перевищенням Позивачем власних повноважень щодо здійснення розрахунку (невідповідність ст. 19 Конституції України, порушення способу, встановленого п. 271.1.1 пункту 271.1 статті 271 ПК України).

2. Не надання позивачем припустимих доказів розміру НГО у період з 01.01.2023 до 31.12.2024 до матеріалів справи (невідповідність ст. 77 КАС щодо припустимості доказів).

3. Необхідність встановлення даних (коефіцієнтів), що застосовуються для визначення НГО у Технічної документації та розрахунку відповідно до ст.271 ПКУ у тому числі з урахування Методиці оцінки, що діє на час за який виконаний розрахунок та на час розгляду цієї справи.

4. Відсутність технічної документації НГО ЗД у ДЗК для надання витягу з НГО здю

5. Застосування Позивачем витягу з технічної документації НГО, виконаної за Методикою, яка втратила чинність та не забезпечення актуалізації НГО за показниками чисельності населення та купівельної здатності (зловживання правом).

Так, Відповідач просить суд встановити йому строк подання доказу відповіді ДЗК на адвокатський запит від 10.11.2025 не одночасно з наданням відзиву на позовну заяву, а протягом 3х днів за датою її отримання адресатом та відмовити у задоволення позовних вимог у повному обсязі.

19.11.2025 через "Електронний суд" представник Позивача подав відповідь на відзив (арк.с. 112-115), в якій вказує про те, що аргументи та доводи Відповідача законодавчо не обґрунтовані та безпідставні. Позовні вимоги Відповідачем не спростовані не у поданому відзиві на позовну заяву ні у клопотанні про долучення доказів. Позивач у відповіді на відзив посилається на правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі №905/1680/20. Також Позивач посилається на судові рішення №904/473/24 та №904/5908/25 як на преюдицію, які повторного доведення не погребують.

25.11.2025 через "Електронний суд" представник Відповідача подав заперечення (на відповідь на відзив) (арк.с. 125-126), в яких повідомляють суд про незмінність позиції Відповідача викладеної у відзиві на позовну заяву щодо процесуальної недопустимості доказів щодо розміру грошової суми вимог заявлених до стягнення.

4. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи по суті

Спірна земельна ділянка площею 1,1800 га з кадастровим номером :04:223:0210, яка розташована на мікрорайоні 5-й Зарічний, 53 а, у місті Кривий Ріг є сформованою з 02.12.2009, як то підтверджує витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 11.08.2025 №НВ-025 (арк.с. 56-61).

Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 13.02.2025 №413041366 за адресою: мікрорайон 5-й Зарічний, будинок 53а у місті Кривий Ріг розташований об`єкт нерухомого майна торговельний комплекс з трансформаторною (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10), загальною площею 4 790,7 кв.м., який з 17.10.2016 зареєстрований за ТОВ ПМК №19 (арк.с. 18-21).

Тож, Відповідач є фактичним користувачем спірної земельної ділянки з моменту набуття права власності на нерухоме майно, розміщене на вказаній земельній ділянці з 17.10.2016, та повинен був належним чином оформити право користування нею протягом всього строку її використання.

Договір оренди між Позивачем та Відповідачем не укладений.

Дані обставини встановлені рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 26.05.2025 у справі №904/473/24 (арк.с. 13-17), а відтак не доказують в рамках даного спору.

Крім того, за рішенням суду стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона № 19" на користь Криворізької міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:223:0210, за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, мікрорайон 5-й Зарічний, 53а у розмірі 1 363 531,72 грн. за період 01.01.2021 31.12.2022 року.

За частиною четвертою статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Разом з тим, у період з 01.01.2023 до 31.12.2024 між Криворізькою міською радою та ТОВ "Пересувна механізована колона №19" не існувало договірних правовідносин щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:223:0210.

Тож, Відповідач у період з 01.01.2023 по 31.12.2024 користувався означеною земельною ділянкою без укладання договору оренди земельної ділянки та не сплачуючи при цьому плату у відповідному розмірі, що у свою чергу позбавило Криворізьку міську раду, як власника землі, права отримувати від цієї ділянки дохід у розмірі орендної плати.

Як зазначає Позивач у позові, ТОВ "Пересувна механізована колона №19" як фактичний користувач земельної ділянки з кадастровим номером :04:223:0210, що без достатньої правової підстави за рахунок Криворізької міської ради зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею на рівні орендної плати за період з 01.01.2023 по 31.12.2024, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки (Позивачу) на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 №523, яке набрало чинності 01.01.2022, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, розроблену Державним підприємством "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" імені Ю.М. Білоконя" (арк.с. 25).

Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 26.03.2025 (арк.с. 10) нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :04:223:0210 становить 86008312,00 грн.

За даними Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 11.08.2025 №НВ-025 цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :04:223:0210 віднесено до секції 03.07 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Отже, ставка орендної плати за користування земельною ділянкою для Відповідача у 2023 році складає 1,2% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, у 2024 році 0,9%.

Рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 №506 (арк.с. 26-37) встановлено ставки плати за землю та пільги зі сплати земельного податку на території міста Кривого Рогу з 2022 року (надалі - Рішення від 26.05.2021 №506), яким установлено, у тому числі, ставки земельного податку та ставки орендної плати за землю в залежності від цільового призначення земельної ділянки згідно з Класифікацією видів цільового призначення земель, затвердженою Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 №548, та яке набрало чинності з 01.01.2022.

Разом з тим, рішенням від 27.06.2023 №2015 Про внесення змін до рішення міської ради від 26.05.2021 №506 Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу (надалі Рішення від 27.06.2023 №2015) унесено зміни до Рішення від 26.05.2021 №506. Ставку орендної плати для юридичних і фізичних осіб у підрозділах 03.01 03.17 розділу 03 Землі громадської забудови замінено з 1,200% на 0,900%. Рішення від 27.06.2023 №2015 набуло чинності з 01.01.2024.

Всього за період з 01.01.2023 по 31.12.2024 за Відповідачем збережено у себе без достатньої правової підстави кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:223:0210 в розмірі 1 567 939,01 грн (876 800,79 грн + 691 138,22 грн).

Розрахунок за 2023 рік:

73 066 732,36 грн х 1,2 % = 876 800,79 грн - плата за земельну ділянку за рік, де:

73 066 732,36 грн нормативна грошова оцінка земельної ділянки за Витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.03.2025 без урахування коефіцієнтів індексації за 2023 та 2024 роки 1,051 та 1,12 відповідно, які не підлягають застосуванню при здійсненні розрахунку за 2023 рік;

1,2 % річний розмір орендної плати за землю від нормативної грошової оцінки земель міста згідно з Рішенням від 26.05.2021 №506.

Розрахунок за 2024 рік:

76 793 135,71 грн х 0,9 % = 691 138,22 грн - плата за земельну ділянку за рік, де:

76 793 135,71 грн нормативна грошова оцінка земельної ділянки за Витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 26.03.2025 без урахування коефіцієнту індексації за 2024 рік 1,12;

0,9 % річний розмір орендної плати за землю від нормативної грошової оцінки земель міста згідно з Рішенням від 27.06.2023 №2015.

Згідно з листами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.04.2025 та 31.07.2025 (арк.с. 11, 12) Товариство з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19" за спірну земельну ділянку з кадастровим номером :04:223:0210 площею 1,1800 га на мікрорайон 5-й Зарічний, 53а у Покровському районі за період з 2022-2024р.р. не визначає податкові зобов`язання та не сплачує.

Всього за період з 01.01.2023 по 31.12.2024 за Відповідачем збережено у себе без достатньої правової підстави кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 1,1800 га на мікрорайон 5-й Зарічний, 53а у Покровському районі міста Кривого Рогу, в розмірі 1 567 939,01 грн.

Отже, предметом розгляду у даній справі є вимога про стягнення з Відповідача безпідставно збережених коштів у вигляді несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою в розмірі 1 567 939,01 грн за період з 01.01.2023 по 31.12.2024.

5. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Предметом позову є вимоги Позивача про стягнення з Відповідача безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою.

Відповідач щодо факту користування спірною земельною ділянкою та її розміру не заперечує, але вказує на те, що розмір плати за її користування є необґрунтованим.

Отже, для вирішення спору по суті необхідно встановити відповідність плати за користування спірною земельною ділянкою вимогам чинного законодавства та наявність підстав для її стягнення.

Згідно зі ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

З наведеного вбачається, що чинним законодавством розмежовано поняття "земельний податок" і "орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності".

Відповідач не є власником або постійним землекористувачем спірної земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, отже, формою здійснення плати за землю для нього як землекористувача має бути орендна плата (підпункт 14.1.72 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Згідно зі ст.21 Закону України »Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

Відповідно до статті 22 Закону Украни «Про оренду землі» орендна плата справляється у грошовій формі. За згодою сторін розрахунки щодо орендної плати за землю можуть здійснюватися у натуральній формі. Розрахунок у натуральній формі має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати. Розрахунки щодо орендної плати за земельні ділянки, що перебувають у державній і комунальній власності, здійснюються виключно у грошовій формі.

Статтею 288 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Договір оренди земель державної і комунальної власності укладається за типовою формою, затвердженою Кабінетом Міністрів України. Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою за розмір земельного податку:

для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки;

для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області;

не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

може перевищувати граничний розмір орендної плати, встановлений у підпункті 288.5.2, у разі визначення орендаря на конкурентних засадах.

Податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу.

За земельні ділянки, визначені цим пунктом, у цілях розрахунку орендної плати розмір податкових зобов`язань з орендної плати визначається з урахуванням положень, визначених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до ч.2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Статтею 23 Закону України «Про оцінку земель» унормовано, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Статтею 18 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться щодо розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Згідно з п.20 Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою КМУ від 03.11.2021 №1147, дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою, форму якої наведено в додатку 16, що подається в електронній або паперовій формі, як витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за формою згідно з додатком 17.

Витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру.

У разі відсутності в Державному земельному кадастрі відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, що унеможливлює автоматичну видачу витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок із використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, такий витяг оформляється протягом трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви із наявної технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за підписом працівника відповідного територіального органу Держгеокадастру, до посадових обов`язків якого належить надання зазначених витягів.

На підтвердження розміру спірної плати за землю Позивач надав до позову: розрахунок з пояснювальною запискою; копію Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок; листи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.04.2025 та 31.07.2025; копія рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.05.2025 по справі №904/473/24; інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 13.02.2025; копію листа Департаменту регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин від 02.04.2025; лист Держгеокадастру про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2024 рік; рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 №523, №506 від 26.05.2021 плата за землю з 01.01.2022, від 26.01.2022 №1140, від 27.06.2023 №2015; витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-025 від 11.08.2025 (арк.с.8-61).

З дослідження зазначених документів вбачається, що у 2021 році органом місцевого самоврядування затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м.Кривого Рогу, яка діє з 01.01.2022року. Станом на 2025 рік нормативна грошова оцінки спірної земельної ділянки з кадастровим номером :04:223:0210 складає 86008312,0 грн., що засвідчено головним спеціалістом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області А.Дерій у Витязі із технічної документації №1187/301-25 від 26.03.2025. Дані про спірну земельну ділянку містяться також в Державному земельному кадастрі, про що 11.08.2025 сформований Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку. З пояснювальної записки до розрахунку розміру доходу, отриманого від несплати орендної плати за землю, вбачається, що Позивач визначив нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки станом на 2023 і 2024 роки на підставі Витягу із технічної документації №1187/301-25 від 26.03.2025, але без урахування індексуючих коефіцієнтів за 2023 і 2024 відповідно. Розмір безпідставно отриманого доходу у вигляді орендної плати за землю визначено Позивачем із застосуванням ставок плати за землю, встановлених Рішенням органу місцевого самоврядування №506 від 26.05.2021 із внесеними Рішенням ради від 27.06.2023 №2015 змінами.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц сформувала правову позицію, в якій наголошується про те, що обов`язковими для визначення орендної плати є відомості у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, про що також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (п.71).

Отже, всього за період з 01.01.2023 по 31.12.2024 за Відповідачем збережено у себе без достатньої правової підстави кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:223:0210 в розмірі 1 567 939,01 грн.

При цьому суд відмічає, що Відповідач не спростував ані розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки станом на 2023 і 2024 рік, ані розмір орендної плати. Відповідач вважає надані Позивачем докази неналежними, посилаючись на те, що у Витязі з Державного земельного кадастру відсутні дані про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки, а у листі відповіді ГУ ДГК Дніпропетровській області №2969/299-25 від 12.112025 зазначається, що технічна документація з нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки не надходила до Місцевого фонду документації із землеустрою та оцінки земель. Відповідач не погоджується із розміром нормативної грошової оцінки земельної ділянки станом на 2025 рік, оскільки вважає, що він не відповідає Методиці нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою КМУ від 03.11.2021 №1147, але доказів цього не надав. Водночас неможливість надання Відповідачем відповідної інформації не обмежує його у витребуванні доказів в порядку статті 81 ГПК України.

Відповідно до статей 73,74, 76-79 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважити доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вирогідним, ніж протилежний.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17.

Верховний Суд підкреслював, що такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у рішенні від 23.08.2016 у справі Дж. К. та Інші проти Швеції зазначив, що у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування поза розумним сумнівом (beyond reasonable doubt). Натоміть, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням балансу вірогідностей …Суд повинен вирішити, чи з`являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.

Отже судом встановлено, що земельна ділянка площею 1,1800 га, за користування якою Позивач просить стягнути безпідставно збережені кошти (в розмірі орендної плати), за адресою: мікрорайон 5-й Зарічний, 53а у Покровському районі м. Кривого Рогу, присвоєно кадастровий номер :04:223:0210 і вона вважається сформованою з 02.12.2009 року, як це підтверджує витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від від 11.08.2025 №НВ-025 (арк.с. 56-61).

Судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів належного оформлення Відповідачем права користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:223:0210, в період з 01.01.2023 по 31.12.2024.

Отже, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду у постановах від 04.12.2019 в справі №917/1739/17, від 23.05.2018 в справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 в справі №922/3412/17.

Таким чином, Товариство з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19" як фактичний користувач земельної ділянки з кадастровим номером :04:223:0210, що без достатньої правової підстави за рахунок Криворізької міської ради зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею на рівні орендної плати за період з 01.01.2023 по 31.12.2024, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки (позивачу) на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Також суд дійшов висновку, що докази, які надані Позивачем, дозволяють підтвердити обґрунтованість суми плати за землю, як підлягає стягненню з Відповідача. Водночас Відповідач не надав доказів, які б спростовували правильність нарахування Позивачем спірної плати за землю.

Виходячи з вищенаведеного, беручи до уваги положення статті 1212 Цивільного кодексу України, Товариство з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19", у період з 01.01.2023 по 31.12.2024 року, безпідставно зберегло кошти у розмірі несплаченої до місцевого бюджету орендної платина загальну суму 1 567 939,01 грн.

6. Висновок господарського суду за результатами вирішення спору

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими належними доказами і тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

За результатами вирішення спору судові витрати щодо судового збору у справі покладаються на Відповідача відповідно до ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Позов Криворізької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19" про стягнення 1 567 939,01 грн задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19" (73000, м.Херсон, вулиця Кольцова, будинок 57, ) на користь Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, площа Молодіжна, 1, ) безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:223:0210 за період з 01.01.2023 до 31.12.2024 у розмірі 1 567 939,01 грн, а також судовий збір у розмірі 18815,27 грн.

Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 ГПК України).

Згідно з частиною 2 статті 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 27.01.2026

Суддя Н.Б. Кеся