ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я з а я в и б е з р о з г л я д у

14 січня 2026 року м. ЧернівціСправа № 926/4489/25

Суддя Господарського суду Чернівецької області Бутирський А.А.,

при секретарі Нікітюк Є.В.,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

за участі представників:

від заявниці не з`явився

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа ОСОБА_1 (заявниця) звернулася до Господарського суду Чернівецької області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву передано на розгляд судді Бутирському А.А.

Ухвалою від 06.01.2026 р. згадану заяву прийнято до розгляду, підготовче засідання призначено на 14.01.2025 р., участь боржника визнано обов`язковою.

У судове засідання 14.01.2026 р. заявниця не з`явилася, проте надала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю представника бути присутнім у судовому засіданні.

У задоволенні поданого клопотання слід відмовити, оскільки, хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва боржника у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявника, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи. Відтак, суд участь визнав обов`язковою саме участь боржника у розгляді справи, а тому неможливість представника бути присутнім у судовому засіданні не є перешкодою для розгляду справи.

Крім того, заявниця не вказала, хто саме є її представником, а також не надала доказів неможливості представника бути присутнім у судовому засіданні.

Розглянувши подані документи, з`ясувавши обставини справи, суд встановив наступне.

Згідно з приписами ст.119 Кодексу України з процедура банкрутства (далі КУзПБ) у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом. За наслідками підготовчого засідання господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

Частиною 1 ст. 2 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Статтею 1 КУзПБ визначено, що неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом

Відповідно до статті 113 КУзПБ провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Статтею 115 КУзПБ передбачено, що провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи може бути відкрито лише за заявою боржника.

Так, боржниця як фізична особа звернулася до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку, передбаченому ст. 115-121 КУзПБ.

Явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою з огляду на наступне.

До інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Суд зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Як вбачається з матеріалів справи, на боржника судом було покладено обов`язок з`явитись у підготовче засідання, позаяк присутність представника не може підмінювати собою особисту участь заявника. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа який посвідчує його особу (надання якого не може забезпечити представник, оскільки паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Суд вважає, що встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення йому наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

У судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема, у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст. 3 та ст. 13 Цивільного кодексу України.

Тому, до боржника - фізичної особи, КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів.

Згідно ч. 2 ст. 42 ГПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Згідно ч. 1 ст. 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Так, одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява №11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, необхідно ураховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 3 ст. 226 ГПК України передбачено, що ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Суд зазначає, що КУзПБ не містить у собі положень, які б регулювали наслідки не вчинення боржником дій, які полягають у невиконанні покладених на нього обов`язків в частині явки у підготовче засідання та (або) не подання витребуваних доказів, а відтак, у даному випадку підлягають застосуванню положення ст.11 ГПК України.

Згідно із ч. 10 ст. 11 ГПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №2-591/11).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 2, 113, 115, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, п. 4 ч.1 ст.226, ст.ст.232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 19.01.2026 р.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом десяти днів з дня її проголошення до Західного апеляційного господарського суду.

Суддя А.А. Бутирський