ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову в поновленні процесуального строку та повернення зустрічної позовної заяви

"22" січня 2026 р. м. Київ Справа №911/2913/25

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви від 17.12.2025

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Продпром» (09117, Київська обл., м.Біла Церква, вул. Голубина, 11)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Білоцерківський хлібокомбінат» (09117 Київська обл., м.Біла Церква, вул.Голубина, 11)

про визнання недійсним державного акта на право постійного користування землею, виданого дочірньому підприємству АТ «Київхліб» Білоцерківський хлібокомбінат», та рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 15.07.1999 №188; визнання права власності на земельну ділянку та визнання припиненим права користування земельною ділянкою

у справі №911/2913/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Білоцерківський хлібокомбінат» (09117 Київська обл., м.Біла Церква, вул.Голубина, 11)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Продпром» (09117 Київська обл., м.Біла Церква, вул.Голубина, 11)

про стягнення 380841,61 грн

Секретар судового засідання Капля Є.В.

Представники учасників:

від позивача за первісним позовом: Симбірцев Є.В., Кучеренко Н.В.

від відповідача за зустрічним позовом: не з`явився

встановив:

У вересні 2025 Товариство з обмеженою відповідальністю «Білоцерківський хлібокомбінат» (позивач за первісним позовом) звернулось до Господарського суду Київської області із позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Продпром» (відповідач за первісним позовом) 380841,61 грн відшкодування сплаченого земельного податку. В обґрунтування первісних позовних вимог позивач посилається на те, він є користувачем земельної ділянки з кадастровим номером :04:019:0181 площею 0,2976 га, на якій розміщена належна відповідачу нежитлова будівля (літера «В» - ангар). Позивач зазначає, що відповідач фактично користується частиною в розмірі 0,1803 га вказаної земельної ділянки для експлуатації своєї нерухомості, однак відповідач при цьому не оформив у встановленому порядку жодного речового права на земельну ділянку (її частину) та не сплачував земельний податок, в той час як позивач щорічно за 2020-2024 роки сплачував земельний податок в загальній сумі 628659,96 грн за всю земельну ділянку площею 0,2976 га. З наведених підстав у своєму первісному позові позивач просить суд стягнути з відповідача 380841,61 грн відшкодування сплаченого земельного податку пропорційно площі земельної ділянки, якою відповідач користується (0,1803 : 0,2976 = 60,58% х 628659,96 = 380842).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.09.2025 у справі №911/2913/25 зазначений первісний позов залишено без руху в порядку ст.174 Господарського процесуального кодексу України для усунення недоліків позовної заяви.

В установлений строк позивач за первісним позовом надав до Господарського суду Київської області заяву про усунення недоліків від 14.10.2025, якою усунув недоліки первісної позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.10.2025 первісна позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі №911/2913/25 за правилами загального позовного провадження, встановлено сторонам процесуальні строки для реалізації ними їхніх процесуальних прав на стадії підготовчого провадження, підготовче засідання призначено на 20.11.2025. Ухвала суду від 23.10.2025 про відкриття провадження у справі доставлена сторонам в їхні електронні кабінети ЄСІТС 24.10.2025.

У підготовче засідання 20.11.2025 з`явився представник позивача за первісним позовом, відповідач за первісним позовом не з`явився, направивши до суду клопотання про відкладення підготовчого засідання. Протокольною ухвалою підготовче засідання відкладено на 18.12.2025. Про відкладення підготовчого засідання відповідача за первісним позовом повідомлено ухвалою суду від 20.11.2025.

У підготовче засідання 18.12.2025 з`явився представник позивача за первісним позовом, відповідач за первісним позовом в підготовче засідання не з`явився вдруге, відзив на позов у встановлений строк не подав, про причини неявки та не подання відзиву суд не повідомив, клопотання про відкладення підготовчого засідання суду не подавав. У підготовчому засіданні 18.12.2025 об 11 год. 20 хв. суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 22.01.2026.

18.12.2025 о 12 год.45 хв., після постановлення судом протокольної ухвали про закриття підготовчого провадження у справі №911/2913/25, до Господарського суду Київської області від Товариства з обмеженою відповідальністю «Продпром» (відповідач за первісним позовом) через систему «Електронний суд» надійшла зустрічна позовна заява від 18.12.2025 (вх.№ суду 8328 від 18.12.2025), надалі зустрічна позовна заява від 18.12.2025.

У вказаній зустрічній позовній заяві від 18.12.2025 відповідач за первісним позовом заявив до позивача за первісним позовом у цій справі такі зустрічні позовні вимоги: 1) про визнання недійсним державного акта на право постійного користування землею, виданого дочірньому підприємству АТ «Київхліб» Білоцерківський хлібокомбінат», яким було надано у постійне користування земельну ділянку площею 1,7762 га, та рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 15.07.1999 №188; 2) про визнання права власності на земельну ділянку, необхідну для обслуговування нежитлової будівлі (ангару); 3) про визнання припиненим права користування земельною ділянкою загальною площею 1,7762 га за дочірнім підприємством АТ «Київхліб» Білоцерківський хлібокомбінат».

Вказану зустрічну позовну заяву від 18.12.2025 у справі №911/2913/25 відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) мотивує тим, що 27.05.2015 відповідач за первісним позовом зареєстрував набуте ним у власність нерухоме майно нежитлову будівлю (ангар), яке знаходиться на земельній ділянці, яка перебуває у постійному користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю «Білоцерківський хлібокомбінат» (позивача за первісним позовом/ відповідача за зустрічним позовом). У цій зустрічній позовній заяві відповідач за первісним позовом посилається на те, що в силу принципу єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі внаслідок набуття відповідачем за первісним позовом у власність вказаної нежитлової будівлі (ангару) до нього як власника нежитлової будівлі перейшло також право користування на частину земельної ділянки під вказаною нежитловою будівлею.

Разом із вказаною зустрічною позовною заявою від 18.12.2025 відповідач за первісним позовом подав до Господарського суду Київської області клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову.

Крім того, 23.12.2025 до Господарського суду Київської області від відповідача за первісним позовом надійшла поштовим зв`язком зустрічна позовна від 17.12.2025 (вх.№ суду 7718/25 від 23.12.2025) в паперовій формі, надалі зустрічна позовна заява від 17.12.2025.

При цьому вказана зустрічна позовна заява від 17.12.2025, направлена відповідачем за первісним позовом до суду в паперовій формі поштою, була отримана судом 23.12.2025 (вх.№ суду 7718/25 від 23.12.2025), однак згідно з відміткою на поштовому конверті фактично була здана відповідачем за первісним позовом на пошту 17.12.2025.

Вказана зустрічна позовна заява від 17.12.2025, направлена відповідачем за первісним позовом до суду в паперовій формі, за своїм обґрунтуванням, підставами та змістом зустрічних позовних вимог є тотожною зустрічній позовній заяві від 18.12.2025, яка була подана відповідачем за первісним позовом в електронній формі 18.12.2025. Разом із вказаною зустрічною позовною заявою від 17.12.2025 відповідач за первісним позовом подав до Господарського суду Київської області клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову.

Отже, як встановлено судом, до моменту вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду за зустрічною позовною заявою від 17.12.2025 у справі №911/2913/25, яка була направлена Товариством з обмеженою відповідальністю «Продпром» до суду поштовим зв`язком 17.12.2025 і зареєстрована за вх.№ суду 7718 від 23.12.2025, Товариство з обмеженою відповідальністю «Продпром» через систему «Електронний суд» 18.12.2025 направило до Господарського суду Київської області другу зустрічну позовну заяву до цього ж самого відповідача за зустрічним позовом (позивача за первісним позовом) з тим самим предметом та з тих самих підстав, яка була зареєстрована за вх. № суду 8328 від 18.12.2025.

У вказаній другій позовній заяві, яка була зареєстрована за вх. № суду 8328 від 18.12.2025, міститься застереження, яким відповідач за первісним позовом / позивач за зустрічним позовом (ТОВ «Продпром») підтверджує, що ним не подано іншого позову до цього ж самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак фактично зустрічна позовна заява від 18.12.2025 є тотожною зустрічній позовній заяві від 17.12.2025 у цій справі: аналогічні предмет, підстави та склад сторін.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.01.2026 зустрічну позовну заяву від 18.12.2025 (вх.№ суду 8328 від 18.12.2025), повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю «Продпром» згідно з пунктом 5 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, оскільки станом на момент вирішення судом питання про відкриття провадження за зустрічною позовною заявою від 18.12.2025 ще не була постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду за зустрічною позовною заявою від 17.12.2025 (вх.№ суду 7718 від 23.12.2025).

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви від 17.12.2025 (вх.№ суду 7718 від 23.12.2025) та додане до вказаної зустрічної позовної заяви клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову, суд дійшов наступних висновків.

Частинами першою-шостою ст. 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Суд відмічає, що ухвала суду від 23.10.2025 про відкриття провадження у справі була доставлена відповідачу за первісним позовом в електронний кабінет ЄСІТС 24.10.2025, отже у відповідача був строк з 25.10.2025 до 10.11.2025 для подання зустрічного позову.

Обґрунтовуючи пропуск вказаного процесуального строку, відповідач за первісним позовом у клопотанні про поновлення процесуального строку посилається на госпіталізацію представника, у зв`язку з чим, як стверджує відповідач за первісним позовом, останній не мав фізичної можливості здійснювати підготовку процесуальних документів та формувати правову позицію у справі. До вказаного клопотання про поновлення процесуального строку відповідач за первісним позовом надав направлення на госпіталізацію представника від 25.09.2025.

Суд з приводу вказаного клопотання відповідача за первісним позовом про поновлення процесуального строку зазначає, що відповідно до статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків визначений статтею 119 цього Кодексу, відповідно до частини 1 якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За загальним правилом, обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. При цьому доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

Отже, при розгляді заяви про поновлення пропущеного строку заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку з поданням відповідних доказів.

Проте, суд зазначає, що надане відповідачем за первісним позовом в якості доказу поважності причини пропуску процесуального строку направлення на госпіталізацію представника датовано 25.09.2025, тобто перебуває поза межами встановленого відповідачу за первісним позовом процесуального строку, протягом якого останній міг подати зустрічний позов у справі (з 25.10.2025 до 10.11.2025).

Вказане направлення на госпіталізацію від 25.09.2025 об`єктивно не доводить неможливість відповідача за первісним позовом подати зустрічний позов у періоді з 25.10.2025 по 10.11.2025. Інших доказів відповідачем за первісним позовом не надано.

Крім того, суд відмічає, що у зустрічному позові свій юридичний спір із позивачем за первісним позовом у цій справі відповідач за первісним позовом мотивує подіями травня 2015, коли, як стверджує останній, він зареєстрував набуте ним у власність нерухоме майно нежитлову будівлю (ангар), яке знаходиться на земельній ділянці, яка перебуває у постійному користуванні позивача за первісним позовом.

Тобто суд відмічає, що у відповідача було достатньо часу, як до відкриття провадження у справі №911/2913/25, так і після відкриття провадження для підготовки та подання зустрічного позову (як в якості окремого позову в загальному порядку, безвідносно до наявності справи №911/2913/25, так і після відкриття провадження у справі №911/2913/25). При цьому судом не встановлено поважних причин пропуску відповідачем встановленого процесуального строку на подання зустрічного позову у межах справи №911/2913/25, в той час як останній не позбавлений можливості на пред`явлення зустрічного позову в загальному порядку поза межами справи №911/2913/25.

Суд також враховує, що, як вказував Верховний Суд (постанова від 15.07.2021, справа №922/4128/20) при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

Виходячи з принципів рівності та змагальності сторін у справі, визначених статтями 7 та 13 Господарського процесуального кодексу України, та враховуючи, що відповідач подав зустрічний позов більше, ніж через півтора місяці з моменту отримання ухвали про відкриття провадження, тобто останнім значно пропущено 15-денний процесуальний строк та не доведено поважності причин його пропуску, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача за первісним позовом від 17.12.2025 про поновлення процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви.

Крім того, суд відмічає, що зустрічний позов від 17.12.2025 відповідача фактично спрямований на оформлення права останнього на частину земельної ділянки, в той час як предметом первісного позову у справі є стягнення з відповідача за первісним позовом 380841,61 грн відшкодування сплаченого земельного податку.

Зустрічна позовна заява від 17.12.2025 не містить обґрунтування взаємопов`язаності вимог за первісним позовом та вимог за зустрічним позовом та доцільності їх спільного розгляду, предметом зустрічних позовних вимог, є зокрема, визнання недійсним рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради від 15.07.1999 №188, однак останній взагалі не є учасником справи №911/2913/25.

Отже, зустрічна позовна заява подана не лише з пропуском встановленого процесуального строку на подання відзиву, що є порушенням вимог частини першої статті 180 Господарського процесуального кодексу України, а й не відповідає також вимогам частини другої вказаної статті щодо взаємопов`язаності первісного та зустрічного позову.

Відповідно до частини шостої статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на наведене, у клопотанні Товариства з обмеженою відповідальністю «Продпром» від 17.12.2025 про поновлення процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви необхідно відмовити, а подана Товариством з обмеженою відповідальністю «Продпром» зустрічна позовна заява від 17.12.2025 (вх. № суду 7718/25 від 23.12.2025) підлягає поверненню заявнику згідно з частиною 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Вступна та резолютивна частини цієї ухвали суду від 22.01.2026 проголошені в судовому засіданні 22.01.2026.

Керуючись статтями 2, 4, 6, 11-13, 46, 118, 119, 180, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Продпром» у поновленні процесуального строку на подання зустрічного позову відповідно до клопотання від 17.12.2025 (вх. № суду 7719 від 23.12.2025).

2. Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Продпром» від 17.12.2025 (вх. № суду 7718/25 від 23.12.2025) у справі №911/2913/25 повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Продпром» (09117, Київська обл., м.Біла Церква, вул. Голубина, 11) відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її складення до Північного апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 22.01.2026.

Суддя О.О. Третьякова