ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

у справі про неплатоспроможність

"21" січня 2026 р.Справа № 924/1312/25
м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Яроцького А.М., при секретарі судового засідання Гайдуку Д.О., розглянувши матеріали справи

за заявою ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Представники учасників процесу:

від заявниці: не з`явилася

Процесуальні дії по справі, заяви, клопотання.

30.12.2025 через підсистему "Електронний суд" до Господарського суду Хмельницької області надійшла заява фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність в порядку Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.12.2025 заяву ОСОБА_1 передано на розгляд судді Яроцькому А.М.

Ухвалою суду від 05.01.2026 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність прийнято до розгляду, призначено підготовче засідання по справі на 12:00 год. 15.01.2026 з викликом боржниці для участі у підготовчому засіданні у справі №924/1312/25. Зобов`язано ОСОБА_1 - надати суду відомості з Пенсійного фонду України або з органу державної податкової служби про суми нарахованого доходу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за останні три роки, а також конкретизований список кредиторів заявниці з визначенням актуальних поточних грошових вимог кожного кредитора до ОСОБА_1 та уточнених декларації про майновий стан боржниці у відповідності до ст. 116 КУзПБ, у строк до 20.01.2026. Вжито заходи для забезпечення вимог кредиторів боржниці - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) шляхом заборони боржниці відчужувати майно.

09.01.2026 через підсистему "Електронний суд" від представника ОСОБА_1 - адвоката Хохленка Антона Олександровича надійшла заява, в якій останній просить забезпечити проведення судового засідання 15.01.26 у справі №924/1312/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 09.01.2026 вищевказану заяву задоволено, підготовче засідання, яке відбудеться о 12:00 год. 15.01.2026 визначено провести в режимі відеоконференції за участю представника ОСОБА_1 - адвоката Хохленка А.О.

У судовому засіданні 15.01.2025 постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про відкладення підготовчого засідання на 11:00 год. 21.01.2026 з одночасним задоволенням усного клопотання представника боржниці про участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції, зобов`язано боржницю виконати вимоги ухвали суду від 05.01.2026, в частині подачі витребуваних судом доказів, повторно викликано боржницю в судове засідання у справі шляхом повідомлення повноважного представника останньої.

До підготовчого засідання 21.01.2026 через підсистему "Електронний суд" надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з необхідністю додаткового часу для отримання документів на виконання вимог ухвали суду від 15.01.2026.

Боржниця у підготовче засідання 21.01.2026 на виклик суду повторно не з`явилась, а також її представник, попри задоволення 15.01.2026 усного клопотання останнього про участь в наступному засіданні у справі в режимі відеоконференції.

Враховуючи встановлені в ч. 2 ст. 35 Кодексу України з процедур банкрутства обмеження щодо строку проведення судом підготовчого засідання, неподання витребуваних документів, обов`язок надання яких визначено КУзПБ при зверненні з заявою про неплатоспроможність фізичної особи, та повторну неявку боржниці на виклик суду, суд не визнає обставини визначені ОСОБА_1 у клопотанні поважними для відкладення підготовчого засідання, відтак у задоволенні клопотання від 21.01.2026 відмовляє.

При вирішенні питання про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи-підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених четвертою Книгою Кодексу (ч. 1 ст. 113 Кодексу України з процедур банкрутства).

Згідно ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства боржником є юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав.

В силу ч. ч. 1, 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника.

Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; наявні ознаки загрози неплатоспроможності.

Так, в обґрунтування поданої заяви про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність, фізична особа ОСОБА_1 зазначає, що згідно з даними УБКІ станом на 03.11.2025 остання має заборгованість перед фінансовими установами на загальну суму 168 800,32 грн., яка виникла у 2021 та 2024 роках. Як на підставу для звернення до суду з заявою про свою неплатоспроможність та відкриття провадження у справі заявниця посилається на наявність обставин визначених в п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

У ч. ч. 3, 4 ст. 119 КУзПБ за наслідками підготовчого засідання господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність. Господарський суд постановляє ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність, якщо: 1) відсутні підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; 2) боржник виконав зобов`язання перед кредитором (кредиторами) у повному обсязі до підготовчого засідання суду; 3) боржника притягнуто до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю; 4) боржника визнано банкрутом протягом попередніх п`яти років.

Системний аналіз статті 113, частин першої, другої статті 116, частини першої статті 119 Кодексу про банкрутство дає можливість дійти висновку, що наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у кожному конкретному випадку повинна визначатись судом з урахуванням поданої боржником заяви та доданих до неї доказів на підтвердження настання обставин, що підтверджують неплатоспроможність фізичної особи (на момент звернення до суду з відповідною заявою) або загрозу її неплатоспроможності (у визначений зобов`язанням строк або в майбутньому).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 05.11.2025 право власності, інші речові права на об`єкти нерухомості за ОСОБА_1 не зареєстровано.

За змістом листа Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Хмельницькій, Тернопільській та Чернівецькій областях від 01.10.2025 зареєстрованих транспортних засобів за ОСОБА_1 не виявлено.

Боржниця станом на 12.11.2025 не має не знятої або непогашеної судимості та в розшуку не перебуває, що підтверджується Витягом з інформаційно-аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявність судимості" від 12.11.2025.

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 12.11.2025 відомості щодо ОСОБА_1 відсутні.

Заявниця відомостей з Автоматизованої системи виконавчих провадження та жодних рішень судових органів на підтвердження безспірності та розміру існування заборгованості перед жодними особами до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додала.

Згідно кредитного звіту УБКІ станом на 03.11.2025 загальна поточна та прострочена заборгованість складає 168 800,32 грн.

У Списку кредиторів боржника ОСОБА_1 визначено своїми кредиторами 27 фінансових установ та 2 банки, водночас з аналізу змісту конкретизованого списку кредиторів та даних УБКІ поточна заборгованість визначена лише перед 6 установами, а саме: ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів", ТОВ "ФК "СОЛВЕНТІС", ТОВ "СВЕА ФІНАНС", ТОВ ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ", ТОВ "ФІНТЕЧ ЛАБ" та ТОВ "ІНСТАФІНАНС".

На підтвердження існування непогашеної заборгованості перед кредиторами окрім даних УБКІ станом на 03.11.2025, ОСОБА_1 додала договір факторингу №25012022 від 21.01.2022 між ТОВ ФК "КРЕДИТ КАПІТАЛ" та ТОВ "КАЧАЙ ГРОШІ", договір №00-4659166 від 01.10.2021 між заявницею та ТОВ "КАЧАЙ ГРОШІ", індивідуальну частину договору про надання фінансового кредиту №/742781 від 19.10.2021 з ТОВ кредитна установа Європейська кредитна група, договір факторингу №12082022 від 12.08.2022 між ТОВ кредитна установа Європейська кредитна група та ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів", договір про надання фінансового кредиту №14700-09/2021 від 21.09.2021 з ТОВ ФК "ІНВЕСТРУМ", договір факторингу №21092022 від 21.09.2022 між ТОВ ФК "ІНВЕСТРУМ" та ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів", договір про надання фінансового кредиту №28390-03/2024 від 17.03.2024 з ТОВ "АВАНС КРЕДИТ", договір факторингу №25072022 від 25.07.2022 між ТОВ "АВАНС КРЕДИТ" та ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів", договір про надання фінансового кредиту №20539-03/2024 від 17.03.2024 з ТОВ "СТАР ФАЙНЕНС ГРУП", договір факторингу №29072022 від 29.07.2022 між ТОВ "СТАР ФАЙНЕНС ГРУП" та ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів", паспорт споживчого кредиту до договору №329326172 від 16.12.2021 та договір кредитної лінії №329326172 від 16.12.2021 з ТОВ "МАНІВЕО ШВИДКА ФІНАНСОВА ДОПОМОГА", договір кредитної лінії "8845985 від 17.02.2025 з ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та запити до ряду фінансових установ про надання копій кредитних договорів.

У електронній трудовій книзі наявний запис про прийняття заявниці на роботу з 06.03.2024.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела та суми нарахованого доходу від 12.11.2025 за період січень 2022 - вересень 2025, сума виплаченого ОСОБА_1 доходу у 2022 році склала 39766,52 грн. (заробітна плата, додаткове благо, пенсійні, страхові внески), у 2023 році - 1257,68 грн. (додаткове благо), у 2024 році - 230 801,61 грн. (заробітна плата, додаткове благо, гуманітарна допомога), у 2025 році - 228 341,10 грн. (заробітна плата та додаткове благо).

За змістом даних Пенсійного фонду України (форма ОК-7) сума доходу ОСОБА_1 у 2021 році - 149 786,01 грн., у 2022 - 37178,35 грн., у 2024 - 226 640,25 грн., у 2025 - 225 652,40 грн.

Відповідно до роздрукованого з додатку "Дія" актового запису про шлюб боржниця з 20.10.2018 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 .

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 75 Сімейного кодексу України дружина, чоловік повинні матеріально підтримувати один одного. Право на утримання має той з подружжя, який є непрацездатним, потребує матеріальної допомоги за умови, що другий з подружжя може надавати матеріальну допомогу.

Дохід сім`ї це загальна сума всіх коштів, зароблених усіма членами сім`ї за певний період (зазвичай, шість місяців).

У заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 вказала про перебування у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 та фактичне проживання з веденням спільного господарства з ОСОБА_3 , відомості про доходи яких матеріали справи не містять, оскільки заявницею в цій частині не виконано вимоги ухвали суду від 05.01.2026.

З врахуванням усього вищевикладеного, боржниця просить суд постановити ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , визнати боржницю неплатоспроможною.

Звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність фізична особа - боржник повинна розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості та строк виконання зобов`язань, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, що також передбачено пунктами 3, 14 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Водночас при ініціюванні справи про неплатоспроможність фізичної особи наявність простроченої заборгованості чи можливість невиконання грошових зобов`язань найближчим часом (загроза неплатоспроможності) має підтверджуватися доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Такими доказами, серед іншого, можуть бути судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання.

Відповідно до абзацу 13 частини 1 ст. 1 КУзПБ неплатоспроможність - неспроможність боржника (іншого, ніж страховик або кредитна спілка) виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом, або встановлена Національним банком України неплатоспроможність страховика відповідно до Закону України "Про страхування" чи неплатоспроможність кредитної спілки відповідно до Закону України "Про кредитні спілки".

Грошове зобов`язання (борг) - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.

Разом з тим, пунктом 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Також, відповідно до частини 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Оскільки відкриття провадження у справі про неплатоспроможність має відповідні правові наслідки процесуального та майнового характеру, то на фізичну особу-боржника (як єдиного суб`єкта звернення із заявою про відкриття провадження у такій справі) покладається обов`язок підтверджувати обставини його неплатоспроможності чи її загрози доказами у відповідному (достатньому) обсязі, у тому числі первинними документами, задля забезпечення перевірки господарським судом підстав та моменту виникнення зазначених боржником грошових вимог кредиторів, встановлення їх характеру та розміру (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.05.2024 у справі № 922/5486/23).

Докази наявності грошових зобов`язань перед ТОВ "ФК "СОЛВЕНТІС", ТОВ "СВЕА ФІНАНС", ТОВ "ФІНТЕЧ ЛАБ" та ТОВ "ІНСТАФІНАНС", в тому числі відповідних договорів з відповідними юридичними особами та доказів про отримання коштів від останніх, до заяви заявниця не долучає.

Крім того, положеннями пункту 11 частини третьої статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є верховенство права та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до приписів статей 3 та 13 ЦК України дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 03.08.2023 у справі №926/2987-б/20 зауважив, що КУзПБ запроваджено "добровільне банкрутство" боржника фізичної особи, що не є обов`язком, а правом, яким боржник, у разі дотримання певних вимог, може скористатися задля реструктуризації його боргів, прощення (списання) вимог кредиторів та/або звільнення від боргів і відновлення його платоспроможності.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20 акцентував на тому, що з огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна.

Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

За такого підходу у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах статей 3 та 13 ЦК України.

Таким чином, до боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20 сформулював принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності.

Суд звертає увагу, що зобов`язання, які підтверджують виникнення загрози неплатоспроможності, мають бути реальними та документально підтвердженими. Для визначення ознак загрози неплатоспроможності правове значення має сукупний розмір боргових зобов`язань, а не їх структура, оскільки при аналізі фінансового стану боржника із загального переліку зобов`язань не виключаються ті, які не дають змогу кредитору ініціювати процедуру банкрутства.

Отже, загроза неплатоспроможності боржника розкривається законодавцем через його фінансово-економічний стан, основним визначальним критерієм якого є нездатність боржника відповісти за своїми зобов`язаннями належним йому майном (активами) і тим самим виконати грошові зобов`язання в повному обсязі перед всіма кредиторами.

Боржниця не надала суду доказів неможливості погашення грошових зобов`язань перед кредиторами за рахунок отримання доходів, які у 2024 та 2025 роках становили більший розмір аніж поточна прострочена заборгованість.

З огляду не неподання заявницею відомостей про доходи членів сім`ї, на яких законодавством України покладений обов`язок з матеріальної підтримки, суд не зміг встановити реального доходу членів сім`ї ОСОБА_1 .

Зазначені обставини свідчать про свідоме уникнення від виконання боргових зобов`язань, оскільки доказів, які б свідчили про неможливість виконання таких зобов`язань, за встановлених судом обставин отримання доходів боржницею у більшому розмірі ніж боргові зобов`язання, окрім доводів боржниці, відсутні.

Окремо, суд враховує, що з моменту подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника. Оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника, щодо якого в подальшому будуть вжиті певні передбачені КУзПБ обмеження. Особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та підтвердження того, що він дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є необхідною задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, та дає змогу суду впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність. Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 01.07.2025 у справі №910/2578/24.

Водночас, ОСОБА_1 у засідання призначені на 15.01.2026 та 21.01.2026 на виклик суду не з`явилась, що свідчить про ухилення від виконання покладених на неї судом процесуальних обов`язків.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд акцентує увагу, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Враховуючи те, що заявницею не спростовано отримання у 2024-2025 стабільних доходів (зокрема заробітної плати) та неможливість поступового погашення незначного розміру поточних грошових зобов`язань перед кредиторами, неподання ОСОБА_1 на вимогу суду доказів на підтвердження розміру отриманого доходу членами сім`ї (чоловіка та особи, з якою вона веде спільний побут), з урахуванням відсутності доказів наявності відкритих виконавчих проваджень та рішень суду про стягнення з неї заборгованості та неможливість встановлення судом факту існування грошових зобов`язань перед фінансовими установами, які визначені у конкретизованому списку кредиторів ОСОБА_1 , підстав вважати, що боржниця має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі пунктів 2, 4 частини другої статті 115 КУзПБ судом не встановлено.

З огляду на вищевикладені обставини, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , передбачених частиною другої статті 115 КУзПБ, оскільки скаржником не надано доказів, які б свідчили про їх наявність, з огляду на що у відкритті провадження у справі №924/1312/25 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 належить відмовити.

Враховуючи відмову у відкритті провадження у справі №924/1312/25, заяву арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича про участь у справі №924/1312/25 про неплатоспроможність ОСОБА_1 , суд залишає без розгляду.

Суд також доводить до відома боржника, що згідно із частиною 7 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства відмова у відкритті провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за наявності підстав, встановлених цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 8, 115, п. 1 ч. 4 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Скасувати вжиті ухвалою суду від 05.01.2026 у справі №924/1312/25 заходи для забезпечення вимог кредиторів боржника - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) щодо заборони боржнику відчужувати майно.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: http://court.gov.ua/ або у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Копію ухвали направити: боржниці - фізичній особі ОСОБА_1 ; арбітражному керуючому Черкасову Н.В.; Головному управлінню ДПС у Хмельницькій області; Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Хмельницькій області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України; Відділу з питань банкрутства Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України за допомогою підсистем ЄСІТС в електронні кабінети або на електронні адреси.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (21.01.2026) та може бути оскаржена протягом десяти днів з дати складення та підписання повного тексту ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Ухвалу складено та підписано 21.01.2026.

Суддя Яроцький А.М.