ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

19.01.2026м. ДніпроСправа № Б29/59/04

за заявою Акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк"

до боржника Державного підприємства "Науково-виробнича дослідна агрофірми "Наукова" Національної академії аграрних наук України", с. Горького Дніпропетровського району Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

Суддя Примак С.А.

ВСТАНОВИВ:

Провадження у справі про банкрутство Державного підприємства "Науково-виробнича дослідна агрофірми "Наукова" Національної академії аграрних наук України" перебуває на стадії ліквідації.

19.01.2026 до господарського суду надійшла заява Державного публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Украгролізинг" про відвід судді Примака С.А. від участі у справі № Б29/59/04, в якій просить суд відвести суддю господарського суду Дніпропетровської області Примак С.А. від подальшого розгляду справи №Б29/59/04 про банкрутство Державного підприємства «Науково - виробнича дослідна агрофірма «Наукова «Національної академії аграрних наук України», а справу №Б29/59/04 передати для повторного автоматизованого розподілу для визначення нового складу суду у порядку, встановленому ст.32 ГПК України.

Вказана заява обгрунтована тим, що Державному публічному акціонерному товариству «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень стало відомо про те, що 09 грудня 2025, незважаючи на те, що судове засідання у справі №Б29/59/04 було відкладено на 16.12.2025р., суддею Примаком С.А. було проведено судове засідання за участі Червань Л. С. (поза межами приміщення суду) - ТОВ «Полтаваенергозбут», Волової О.В. (в залі суду) - представника боржника Державного підприємства «Науково - виробнича дослідна агрофірма «Наукова «Національної академії аграрних наук України», Некрасова В.О. (в залі суду) - представника південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Тобто, судове засідання 09.12.2025 у справі №Б29/59/04 було проведено судом І інстанції через 1 місяць після витребування судом апеляційної інстанції матеріалів справи №Б29/59/04.

Однак, Державне публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» господарським судом Дніпропетровської області про судове засідання 09.12.2025 повідомлено не було, а також не було запрошено представника учасника справи до участі в судовому засіданні.

Також Державне публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» зазначає, що заява з грошовими вимогами ТОВ «Полтаваенергозбут» розглядається в межах загальної справи № Б29/59/04 без виділення її розгляду в окреме провадження.

На думку Державного публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» такими діями, суддею Примаком С.А. було порушено законі права Державне публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» на доступ до правосуддя, порушено право участі в судовому засіданні, в наслідок чого учасник справи був позбавлений можливості висловлювати свою позицію в судовому засіданні 09.12.2025 у справі № Б29/59/04.

Також Державне публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» зазначає, що суддею Примак С.А. судове засідання у справі №Б29/59/04 було проведено не лише без повідомлення всіх учасників справи у належний спосіб, судове засідання у справі було проведено без наявності матеріалів справи №Б29/59/04 в приміщенні господарського суду Дніпропетровської області, що є прямим порушенням норм процесуального права, в тому числі рівності всіх учасників процесу, що може свідчити в упередженості судді Примак С.А. щодо результатів розгляду справи №Б29/59/04, яка перебуває в проваджені господарського суду Дніпропетровської області більше 20 років.

Господарський суд зазначає, що нормами ст. 35 Господарського процесуального кодексу України встановлено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно частини 2 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (недопустимість повторної участі судді у розгляді справи).

Дослідивши подану Державним публічним акціонерним товариством «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» заяву про відвід, суд не встановив наявності обставин, що визначені статтями 35 та 36 Господарського процесуального кодексу України, як підстави для відводу.

Господарський суд зазначає, що нормами ч. 1 ст. 9 КУзПБ передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Також, відповідно до частин 1, 3 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Господарський суд звертає увагу на те, що ухвали суду були оприлюднені в Єдиному державному реєстрі судових рішень, у тому числі і ухвала від 09.10.2025, якою було відкладено розгляд заяви у судовому засіданні на 09.12.2025 на 12:00, тому Державне публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг», як зацікавлена особа, не було позбавлено можливості отримувати інформацію про стадії розгляду справи з Єдиного державного реєстру судових рішень, у тому числі і про прийняття господарським судом вищевказаної ухвали у справі, та ознайомитись із судовим рішенням в електронній формі.

У відповідності до ст. 48 КУзПБ, під час проведення процедур банкрутства інтереси всіх кредиторів представляє комітет кредиторів, утворений відповідно до цього Кодексу.

Враховуючи той факт, що у судовому засіданні 09.12.2025 розглядалися лише грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтаваенергозбут", ухвала від 09.10.2025 не була надіслана на адресу Державного публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг», разом з тим, заявник не був позбавлений можливості отримувати інформацію про хід розгляду справи з Єдиного державного реєстру судових рішень та забезпечити свою участь у вказаному судовому засіданні, якщо вважав це необхідним.

Крім того, у відповідності до п. 17.11. Перехідних положень ГПК України, подання апеляційних або касаційних скарг на ухвали суду першої або апеляційної інстанції не перешкоджає продовженню розгляду справи цим судом, крім випадків, коли до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються всі матеріали справи.

У зв`язку з тим, що до ЦАГС було направлені лише матеріали основної справи у зв`язку з надходженням апеляційної скарги Державного публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Украгролізинг» на ухвалу господарського суду від 16.10.2025, якою було відмовлено у задоволенні клопотання Державного публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Украгролізинг" (вх. суду №24933/24 від 21.05.2024) про зобов`язання ліквідатора вчинити дії у справі №Б29/59/04, яка не стосується розгляду грошових вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтаваенергозбут", матеріали за заявою ТОВ "Полтаваенергозбут" про визнання грошових вимог у справі про банкрутство Державного підприємства "Науково-виробнича дослідна агрофірми "Наукова" Національної академії аграрних наук України" до ЦАГС направлені не були, отже направлення матеріалів справи до ЦАГС не перешкоджало розгляду господарським судом грошових вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтаваенергозбут".

Крім того, господарський суд зазначає, що 09.12.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд заяви у судовому засіданні на 10.02.2026 на 12:55, отже Державне публічне акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Украгролізинг" не позбавлено можливості бути присутнім у наступному судовому засіданні та надати пояснення, які вважає за необхідне.

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2016 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді (п. 2.5).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного" (п. 50).

Слід зазначити, що відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участь у конкретній справі. Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у необ`єктивності судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Відповідно до частини 1 статті 124 Конституції України, правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. При здійснені правосуддя судді незалежні і підкоряються лише закону. Однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення, крім випадків, установлених законом (статей 126, 129 Конституції України).

Разом з тим, відповідно до ст. 74, 77 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід, мотиви, з яких заявники просять відвести суддю Примака С.А. від розгляду справи зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями, винесеними суддею Примаком С.А.

Відповідно до ст. 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути мотивований.

Частиною 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

За змістом статей 38, 42 Господарського процесуального кодексу України право на відвід судді є одним із процесуальних прав учасника справи.

За змістом рішення Європейського Суду у справі Білуха проти України (п. 49), наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися не лише за суб`єктивним, а й за об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 and 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п.38).

У цьому відношенні неупередженість повинна бути очевидною в межах справи, що розглядається.

Вирішальним для об`єктивного критерію є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Так, у рішенні 15 жовтня 2009 року у справі "Мікаллеф проти Мальти" ЄСПЛ вказав, що "будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись" (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, §98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі "Межнаріч проти Хорватії" ЄСПЛ звернув увагу на те, що "слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною" (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Таким чином, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Зазначена правова позиція збігається з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 04.02.2020 у справі № 908/137/18 (провадження №12-106гс19).

У своїй заяві про відвід судді Примака С.А., Державним публічним акціонерним товариством "Національна акціонерна компанія "Украгролізинг" не наведено жодної підстави відповідно до норм ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

У поданій заяві, заявник надає суб`єктивну оцінку процесуальним діям судді та фактично не погоджується з керуванням ходу судового засідання.

Так суд зауважує, що внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Разом з тим, у справі, що розглядається, відсутні докази про наявність заяв судді чи то вчинків поза межами процесуальних дій під час судочинства, які б свідчили про його неспроможність забезпечити об`єктивний, неупереджений розгляд цієї справи.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України).

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість (ч. 2 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України).

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України).

Дослідивши матеріали справи та подану представником відповідача заяву, суд дійшов висновку, що заявлений відвід є необґрунтованим. Тому, заяву про відвід судді слід передати на розгляд суду, визначеному у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 35, 38, 39, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заявлений Державним публічним акціонерним товариством "Національна акціонерна компанія "Украгролізинг" відвід судді Примаку С.А. у справі № Б29/59/04 визнати необґрунтованим.

Передати заяву про відвід на розгляд суду, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили 19.01.2025 та не підлягає оскарженню.

Суддя С.А. Примак