ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" січня 2026 р. м. Рівне Справа № 918/1122/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді О. Андрійчук, за участю секретаря судового засідання С.Оліфер, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Укртранснафта"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "Янкор"

про стягнення 207 598,21 грн,

за участю представників сторін:

від позивача: Д. Карлаш, дов. № 440 від 15.12.2025,

від відповідача: Ю. Корнійчук, виписка з ЄДРЮОФОПГФ,

УСТАНОВИВ:

У грудні 2025 року Акціонерне товариство "Укртранснафта" (позивач) звернулося до Господарського суду Рівненської області із позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "Янкор" (відповідач) про стягнення пені та штрафу в сумі 207 598,21 грн за договором на надання послуг з поточного ремонту об`єкту від 15.12.2023 № 22/682.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Згідно із позовною заявою, остання обґрунтована тим, що 15.12.2023 між позивачем (замовник) та відповідачем (підрядник) укладено договір № 22/682 на надання послуг з поточного ремонту об`єкту з використанням власних матеріально-технічних засобів підрядника (без авансу) (договір), за умовами якого позивач доручає, а відповідач забезпечує, відповідно до дефектного акта і умов цього договору, надання послуг: Поточний ремонт дороги до площадки із відведенням площадки для КАЗС за локацією м. Рівне, вул. Млинівська, 11». ДБН А.2.2-3:2014 (код 45220000-5 за ДК 021:2015, Інженерні та будівельні роботи) (роботи), строк виконання яких становить 120 календарних днів з дати початку виконання робіт, а саме 08.10.2024. Позивач оплатив у повному обсязі виконані будівельні роботи згідно з підписаними актами приймання виконаних будівельних робіт, проте відповідач порушив строки виконання робіт за договором, у зв`язку з чим позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача 105 230,78 грн пені та 102 367,43 грн штрафу.

У матеріально-правове обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на ст. 11, 509, 526, 530, 549, 550, 610 - 612, 626 - 629 ЦК України, тощо.

19.12.2025 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому останній позовні вимоги заперечує частково, вказує, що основним зобов`язанням відповідача за договором є саме виконання робіт із будівельного підряду. Оформлення акту приймання виконаних будівельних робіт є лише одним із способів фіксації результатів виконання робіт, складання та підписання такого акту потребує активної участі двох сторін, зволікання із підписом акту з боку позивача не може бути покладене у провину відповідача, за умови, що відповідач вчасно повідомив про завершення таких робіт або ж надав для підпису відповідний акт приймання виконаних будівельних робіт. Внаслідок тривалого здійснення процедури перевірки робіт самим позивачем, підписання акту відбулося дещо пізніше, аніж роботи були виконані. А саме, акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року (підписаний сторонами 26.11.2024) на суму 461 364,20 грн фактично направлено на електронну адресу позивача 29.10.2024, що підтверджується електронним листуванням між сторонами. Станом на 29.10.2024 частина робіт на суму 461 364,20 грн завершена, а між сторонами тривала лише процедура їх прийняття. Відповідач повідомляє, що акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року (підписаний сторонами 31.12.2024) на суму 1001 027,59 грн фактично направлено на електронну адресу позивача 13.12.2024, що підтверджує інший термін завершення виконання робіт, аніж вказує позивач. Вказане підтверджує, що станом на 23.12.2024 всі роботи були завершені. Вказані обставини безпосередньо підтверджуються протоколом №2 виробничої наради стану виконання робіт за спірним договором. Як наслідок, вказане свідчить, що у період між 26.11.2024 до 31.12.2024 між сторонами тривала лише процедура перевірки та підписання акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року на суму 1 001 027,59 грн, який фактично був підписаний сторонами 31.12.2024. Відповідач повідомляє, що основними причинами невчасного виконання робіт були в очікування звільнення позивачем ємності (контейнерного типу автозаправної станції) від палива, оскільки на момент початку робіт така ємність була повною, що унеможливлювало проведення робіт по її демонтажу, перевезення та подальшого монтажу (вказане прострочення зумовлене затримкою з боку позивача, як замовника), тільки після монтажу ємності у відповідача виникла можливість для проведення робіт з благоустрою та під`єднання до мереж, влаштування заземлення. Крім того, під час проведення робіт були виконані додаткові роботи, не передбачені договором, але технологічно необхідні для можливості в подальшому експлуатації заправної станції (влаштування асфальтобетонної площадки для розвороту транспорту), що, у свою чергу, додатково відтермінувало виконання робіт, потреба у виконані таких робіт була узгоджена із позивачем на стадії їх виконання. Відповідачем проведено власний розрахунок штрафних санкцій за актом №1 на суму 461 364,20 грн, який підписано 26.11.2024, фактично роботи виконані і зданий акт на перевірку 29.10.2024, таким чином порушення строків виконання робіт за цим актом складає 20 днів (з 09.10.24 по 28.10.24). Відтак розмір пені має становити 461 364,20 грн* 0,1%*20 к.д.= 9 227,28 грн; за актом №2 на суму 1 001 027,59 грн, який підписано 31.12.2024, фактично роботи виконані і зданий акт на перевірку 13.12.2024, таким чином порушені строки виконання робіт за договором на 65 днів (з 09.10.2024 по 12.12.2024). Відтак розмір пені має становити 1 001 027,59 грн* 0,1%*65 к.д.= 65 066,79 грн. Лише роботи за актом №2 за грудень здані із перевищенням 30 - денного строку. Отже, розмір штрафу має розраховуватися тільки за актом № 2 та становить 1 001 027,59*7%= 70 071,93 грн. Відповідач повідомляє, що затримка у виконанні робіт була також зумовлена тим, що з 24.02.2022 розпочата повномасштабна військова агресія російської федерації, у зв`язку з чим введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався, в останнє до 06.08.2025. Загалом з 01.01.2024 до 31.12.2024 у м. Рівному 798 разів оголошено повітряну тривогу загальною тривалістю понад 900 годин (https://air-alarms.in.ua/? from=2024-07-01&to=2025-04-10#statistic), також неодноразово мали місце фактичні обстріли енергетичної інфраструктури України. Затримка у виконанні робіт також була зумовлена системними відімкнення електропостачання об`єкту будівництва та оголошенням повітряної тривоги на теренах Рівненської області, внаслідок чого будівельні роботи періодично призупинялися на час відсутності електропостачання або на час перебування працівників відповідача в укриттях на період оголошення повітряної тривоги, що призвело до неможливості вчасного виконання власних зобов`язань відповідачем, адже останнє залежить від наявних непереборних чинників, що наразі діють в середині країни, де здійснює свою господарську діяльність відповідач. Окрім того, частина працівників, які є військовозобов`язаними, була примусово мобілізована, що призвело до потреби пошуку нових працівників, які б могли завершити виконання відповідних робіт з будівельного підряду. Відтак, з огляду на відсутність в діях відповідача прямого умислу в порушенні строків виконання робіт, а також відповідного інформування позивача щодо вчасного виконання робіт, керуючись ст. 551 ЦК України, та ст. 233 ГК України відповідач просить суд зменшити розмір штрафних санкцій або відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

23.12.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив, де позивач вказує хронологію подій та зазначає, що: 29.10.2024 о 19:12 год. з електронної адреси на адресу представника АТ «Укртранснафта» направлено акт за листопад 2024 року; 04.11.2024 о 18:04 год. - доопрацьований акт за листопад 2024 року; 07.11.2024 о 17:59 год. - доопрацьований акт за листопад 2024 року; 08.11.2024 о 13:30 год. - зауваження до акту за листопад 2024 року; 11.11.2024 о 12:00 год. - додаткові зауваження до акту за листопад 2024 року та прохання надати підтверджуючі документи; 15.11.2024 о 09:16 год. направлено лист про надання підтверджуючих документів, про які зазначалось в листі від 11.11.2024; 18.11.2024 о 10:50 год. - доопрацьований акт за листопад 2024 року; 26.11.2024 сторонами підписано акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року на суму 461 364,20 грн. 13.12.2024 о 11:36 год. - акт за грудень 2024 року; 16.12.2024 о 10:16 год. направлено лист з проханням надати додаткові документи; 17.12.2024 о 19:57 год. - доопрацьований акт за грудень 2024 року; 23.12.2024 о 21:00 год. - доопрацьований акт за грудень 2024 року; 24.12.2024 направлені додаткові зауваження до акту за грудень 2024 року та проханням надати підтверджуючі документи; 27.12.2024 надані запитувані АТ «Укртранснафта» документи; 30.12.2024 о 13:51 год. направлено доопрацьований акт за грудень 2024 року; 31.12.2024 сторонами підписано акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року на суму 1 001 027,59 грн. Позивачем відповідно до вимог п. 4.2 договору здійснені перевірки актів за листопад та грудень 2024 року, своєчасно направлено зауваження електронною поштою та оперативно надано відповіді, про що свідчить хронологія подій, отже, зобов`язання відповідача вважається виконаним належним чином виключно після підписання актів приймання виконаних будівельних робіт обома сторонами. Фактичними датами завершення робіт за договором є дати підписання актів сторонами, а саме: акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року на суму 461 364,20 грн - 26 .11.2024 та акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року на суму 1 001 027,59 грн - 31.12.2024. Альтернативний розрахунок відповідача ґрунтується на хибному тлумаченні моменту виконання і не заслуговує на увагу. Відтак позивач просить суд позов задовольнити.

Процесуальні рішення, заяви і клопотання сторін, результат їх розгляду.

Ухвалою суду від 04.12.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 918/1122/25 у порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання для розгляду справи по суті призначене на 05.01.2026.

01.01.2026 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 05.01.2026 розгляд справи відкладено на 19.01.2026.

Інших заяв і клопотань від сторін не надходило.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, оцінивши подані докази, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, суд установив таке.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

15.12.2023 між позивачем (замовник) та відповідачем (підрядник) укладено договір № 22/682 на надання послуг з поточного ремонту об`єкту з використанням власних матеріально - технічних засобів підрядника (без авансу) (договір), за п. 1.1. якого замовник на умовах цього договору та за результатами проведеної процедури закупівлі (відкриті торги з особливостями: згідно з Протоколом № 407УОВ/3 щодо прийняття рішення уповноваженою особою з проведення публічних закупівель АТ «Укртранснафта» від 17.11.2023) доручає, а підрядник забезпечує, відповідно до дефектного акта і умов цього договору, надання послуг: Поточний ремонт дороги до площадки (інв. № 996) із відведенням площадки для КАЗС за локацією м. Рівне, вул. Млинівська, 11», ДБН А.2.2-3:2014, (код 45220000-5 за ДК 021:2015, Інженерні та будівельні роботи) (роботи).

Відповідно до п. 17.6. договору за взаємною згодою сторін цей договір укладений в електронній формі відповідно до умов Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Цей договір набирає чинності з моменту його укладання та діє до 31.12.2024, а в частині розрахунків - до повного їх виконання (п. 14.1. договору).

Пунктом 1.4. договору погоджено, що склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначені дефектним актом (Додаток №1), який є невід`ємною частиною договору.

Згідно з п. 2.1. договору договірна ціна є твердою та визначається на основі твердого кошторису, що є невід`ємною частиною договору (Додаток № 2) і становить: без ПДВ - 1 474 622,50 грн, ПДВ - 294 924,50 грн. Разом з ПДВ - 1 769 547,00 грн.

За п. 2.4.- 2.5. договору платежі за обсяги виконаних робіт здійснюються замовником шляхом перерахування безготівкових грошових коштів на поточний рахунок підрядника протягом десяти календарних днів з дати підписання сторонами актів приймання виконаних будівельних робіт (Додаток № 4 до договору) та Довідки про вартість виконаних робіт та витрат (Додаток № 5 до договору) на підставі отриманого рахунку(ів) або (рахунку(ів)-фактури). Розрахунки за цим договором здійснюються замовником з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника.

Строки виконання робіт визначені у розділі 3 договору. Строки виконання робіт, передбачені п. 1.1. договору, становлять 120 календарних днів з дати початку виконання робіт. Строки виконання робіт визначаються на підставі Календарного графіка (Додаток № 3до договору) та є невід`ємною його частиною. Датою початку виконання підрядником робіт вважається дата, зазначена замовником у письмовій заявці про готовність до виконання договору (заявка). Строки виконання робіт можуть бути змінені з внесенням відповідних змін у цей договір у випадках, передбачених чинним законодавством України. Датою закінчення виконаних робіт підрядником вважається дата їх прийняття замовником у порядку, передбаченому розділом 4 цього договору. Виконання робіт може бути закінчено підрядником достроково за умови письмової згоди замовника.

Як установлено судом із фактичних обставин справи, 06.06.2024 позивач надіслав на офіційну електронну адресу відповідача заявку про готовність АТ «Укртранснафта» до виконання договору та зазначив дату початку виконання робіт - 10.06.2024. Заявка направлялась у порядку, встановленому умовами договору, у передбачений договором спосіб: з електронної адреси замовника на електронну адресу підрядника, що підтверджується витягом (скріншот) з електронної адреси позивача. Таким чином, кінцевим строком виконання підрядником робіт за договором є 08.10.2024.

Порядок приймання - передачі виконаних робіт узгоджені розділом 4 договору, зокрема передача виконаних робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актами приймання виконаних будівельних робіт, підписаними уповноваженими представниками сторін. Акт приймання виконаних будівельних робіт (Додаток № 4 до договору) та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (Додаток № 5 до договору) готує підрядник і надає його замовнику не пізніше 25 числа звітного місяця. Замовник протягом 10 робочих днів перевіряє достовірність отриманого акта в частині фактично виконаних робіт, їх відповідності показникам якості, та, у разі відсутності явних недоліків, підписує його в рамках цього ж строку, або направляє мотивоване заперечення проти такого підписання. Після усунення підрядником недоліків, зазначених в акті про недоліки виконаних робіт, підписується акт приймання виконаних будівельних робіт (Додаток № 4 до договору) та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (Додаток № 5 до договору), на підставі яких здійснюється розрахунок, передбачений розділом 2 цього договору. Акт приймання виконаних будівельних робіт (Додаток № 4 до договору), підписаний однією стороною, вважається недійсним, та роботи вважаються такими, що не прийняті замовником та не передані підрядником.

Відповідно до п. 5.1.- 5.2. договору замовник забезпечує підрядника примірником дефектного акта на обсяги робіт, які підрядник зобов`язується виконати за цим договором. Внесення змін до дефектного акта здійснюється за письмовою згодою сторін та у строки, визначені сторонами.

За умовами підп. 7.1.1., 7.1.2. п. 7.1. договору підрядник зобов`язався на власний ризик виконати якісно всі обумовлені цим договором роботи у повній відповідності до нормативних вимог, умов договору і вказівок замовника та передати роботи по їх закінченню у порядку та строки, встановлені цим договором, забезпечити виконання робіт згідно з календарним графіком.

Як установлено судом з фактичних обставин справи, відповідач виконав будівельні роботи, що підтверджується підписаними обома сторонами довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, а також актами приймання виконаних будівельних робіт, а саме: 26.11.2024 - акт № 1 за листопад 2024 року на суму 461 364,20 грн та 31.12.2024 - акт № 1 за грудень 2024 року на суму 1 001 027,59 грн.

Позивач оплатив в повному обсязі виконані будівельні роботи згідно з актами приймання виконаних будівельних робіт, що підтверджується платіжними інструкціями та не заперечується сторонами.

23.12.2024 протоколом № 1 виробничої наради АТ "Укртранснафта" щодо стану виконання робіт по об`єкту: Поточний ремонт дороги до площадки (інв. № 996) із відведенням площадки для КАЗС за локацією м. Рівне, вул. Млинівська, 11», сторони вирішили, що роботи за договором на надання послуг з поточного ремонту від 15.12.2023 № 22/682 вважати завершеними, обсяг робіт, наведених в Таблиці 1, визнати такими, що не підлягають виконанню. Відтак роботи за договором завершені у повному обсязі.

Як зазначалося, за умовами договору підрядник зобов`язаний був виконати роботи у строк до 08.10.2024. Однак відповідач порушив строки виконання робіт за договором, а саме: за актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року на суму 461 364,20 грн на 48 календарних днів, за актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року на суму 1 001 027,59 грн на 83 календарні дні.

Зміни або розірвання договору вчиняються шляхом укладання додаткових угод та набирають чинності з моменту укладання цих додаткових угод, окрім випадків, передбачених договором (п. 17.5 договору).

Доказів того, що сторонами вносилися зміни щодо строків виконання робіт в матеріалах справи немає.

За невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором, в тому числі порушення строків виконання підрядних робіт, встановлених Календарним графіком, підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення. Нарахування пені здійснюється протягом всього строку порушення зобов`язання. Якщо прострочення виконання зобов`язання перевищує 30 календарних днів, підрядник додатково сплачує штраф у розмірі 7,0% від ціни невиконаних зобов`язань (п. 9.1. договору).

За невчасне невиконання підрядником своїх зобов`язань позивач за актами за листопад 2024 року та за грудень 2024 року нарахував 105 230,78 грн пені (1 462 391,79 грн з 09.10.2024 по 25.11.2024; 1 001 027,59 грн з 26.11.2024 по 30.12.2024) та 7% штрафу від ціни невиконаних у строк за вказаними актами зобов`язань в розмірі 102 367,43 грн (1 462 391,79 грн х 7%), всього розмір пені та штрафу становить 207 598,21 грн.

Згідно з п. 12.1, 12.2. сторони зобов`язані докладати зусиль до вирішення конфліктних ситуацій шляхом переговорів та пошуку взаємоприйнятих рішень. При недосягненні згоди зі спірного питання сторони розглядатимуть спір у судовому порядку відповідно до чинного законодавства України.

21.02.2025 позивачем направлено на адресу та на офіційну електронну адресу відповідача претензію № 04-03/11/1451-23 від 21.02.2025 з вимогою про сплату пені та штрафу за неналежне виконання умов договору.

26.02.2025 на електронну адресу позивача надійшла відповідь на претензію, в якій останній надає свій розрахунок пені та штрафу з урахуванням Протоколу виробничої наради від 23.12.2024.

АТ «Укртранснафта» розглянуло відповідь директора ТОВ «АБ «ЯНКОР» та направило на їхню електронну пошту лист з вимогом сплатити 207 598,21 грн за неналежне виконання умов договору, який відповідач залишив без відповіді та задоволення.

У п. 13.1., 13.4.-13.6. договору зазначено, що сторона звільняється від визначеної цим договором та (або) чинним в Україні законодавством відповідальності за порушення договору, якщо вона доведе, що таке порушення сталося внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажору), визначених у цьому договорі, за умови, що настання таких обставин засвідчено у визначеному цим договором та/або законом порядку. Сторона, що має намір посилатися на обставини непереборної сили (форс-мажор), зобов`язана невідкладно, але не пізніше 5 (п`яти) календарних днів із дня настання таких обставин та їхнього впливу на можливість виконання зобов`язань за договором, письмово повідомити про це іншу сторону. Повідомлення направляється цінним листом з описом вкладення і повідомленням про вручення та має містити інформацію про обставини непереборної сили (форс-мажор) з обґрунтуванням їхнього впливу на можливість виконання зобов`язань за договором, а також орієнтований період їхнього дії/впливу. Наявність обставин непереборної сили (форс-мажору) підтверджується відповідним документом Торгово-промислової палати України або іншого компетентного органу, визначеного законодавством України. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за даним договором зобов`язань внаслідок дії обставин непереборної сили, позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину, як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань.

З урахуванням викладеного судом установлено, що між сторонами виникли правовідносини, пов`язані із відповідальністю за невчасне невиконанням відповідачем умов договору підряду, регулювання яких здійснюється ГК України (чинним станом на дату виникнення спірних правовідносин) та ЦК України.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Відповідно до ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

За змістом ст. 626, 627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з ч. 1-3 ст. 318 ГК України (чинним станом на дату виникнення спірних правовідносин) за договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов`язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об`єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов`язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об`єкти і оплатити їх. Договір підряду відповідно до цієї статті укладається на будівництво, розширення, реконструкцію та перепрофілювання об`єктів; будівництво об`єктів з покладенням повністю або частково на підрядника виконання робіт з проектування, поставки обладнання, пусконалагоджувальних та інших робіт; виконання окремих комплексів будівельних, монтажних, спеціальних, проектно-конструкторських та інших робіт, пов`язаних з будівництвом об`єктів. Забезпечення будівництва матеріалами, технологічним, енергетичним, електротехнічним та іншим устаткуванням покладається на підрядника, якщо інше не передбачено законодавством або договором.

Статтею 875 ЦК України врегульовано, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові (ч. 1, 2 ст. 857 ЦК України).

Приписами ч. 1, 4 ст. 882 ЦК України передбачено, що замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Як установлено судом із фактичних обставин справи, підрядник зобов`язаний був виконати роботи до 08.0.2024. Однак відповідач порушив строки виконання робіт за договором, а саме: за актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року на суму 461 364,20 грн на 48 календарних днів, за актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2024 року на суму 1 001 027,59 грн на 83 календарні дні.

За ч. 1, 4 ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Частиною 1 ст. 651 ЦК України встановлено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором (ч. 1 ст. 188 ГК України).

У матеріалах справи відсутні докази продовження строків виконання підрядних робіт.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Приписами ч. 1 ст. 530 ЦК України унормовано, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

У силу вимог ч. 1, 6, 7 ст. 193 ГК України, які кореспондуються зі ст. 525, 526 ЦК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Ураховуючи викладене, зважаючи, що відповідач невчасно виконав будівельні роботи, у позивача виникло право на нарахування пені та 7% штрафу.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України врегульовано, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

За ч. 1-3 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Розмір штрафних санкцій відповідно до ч. 4 ст. 231 ГК України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Неустойка має подвійну правову природу. До настання строку виконання зобов`язання неустойка є способом його забезпечення, а в разі невиконання зобов`язання перетворюється на відповідальність, яка спрямована на компенсацію негативних для кредитора наслідків порушення зобов`язання боржником.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч. 6 ст. 232 ГК України).

Неустойка має подвійну правову природу. До настання строку виконання зобов`язання неустойка є способом його забезпечення, а в разі невиконання зобов`язання перетворюється на відповідальність, яка спрямована на компенсацію негативних для кредитора наслідків порушення зобов`язання боржником. Разом з тим пеня за своєю правовою природою продовжує стимулювати боржника до повного виконання взятих на себе зобов`язань і після сплати штрафу, тобто порівняно зі штрафом є додатковим стимулюючим фактором. Після застосування такої відповідальності, як штраф, який має одноразовий характер, тобто вичерпується з настанням самого факту порушення зобов`язання, пеня продовжує забезпечувати та стимулювати виконання боржником свого зобов`язання.

При цьому період, за який нараховується пеня за порушення зобов`язання, обмежується правила ч. 2 ст. 232 ГК України, якщо інше не встановлено договором. Її розмір збільшується залежно від тривалості порушення зобов`язання. Тобто вона може нараховуватись на суму невиконаного або неналежно виконаного грошового зобов`язання (зокрема, щодо повернення кредиту чи сплати процентів за кредитом) протягом усього періоду прострочення, якщо інше не вказано у законі чи в договорі. Пеню належить рахувати з наступного дня після дати, в яку зобов`язання мало бути виконано, і по переддень фактичного виконання грошового зобов`язання, або по відповідний день через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано, але в межах періоду, визначеного позивачем.

Отже, штраф і пеня є різновидами неустойки, які відрізняються тим, що розмір пені залежить від тривалості прострочення боржника, а штраф - ні.

Суд, здійснивши перерахунок пені та штрафу, установив, що розмір першої становить 105 230,78 грн (при заявленому -105 230,78 грн), а другого - 102 367,43 грн (при заявленому - 102 367,43 грн) (розрахунок додається), відтак пеня та штраф підлягають задоволенню у заявленому розмірі.

При цьому суд визнає посилання відповідача на те, що строк обрахунку неустойки слід проводити не з моменту підписання актів виконаних робіт, а з моменту їх надання для підписання, необґрунтованими, оскільки роботи вважаються належно виконаними лише після їх прийняття замовником, яке, у свою чергу, у силу вимог закону та умов договору засвідчується саме підписаними актами приймання виконаних будівельних робіт. Окрім того, як зазначалося, акти за листопад та грудень 2024 року неодноразово направлялися на корегування, тобто вини позивача у їх несвоєчасному підписанні судом не установлено.

Стосовно посилання відповідача на те, що затримка у виконанні робіт відбулася через повномасштабну військову агресію рф проти України, зокрема через повітряні тривоги, обстріли енергетичної інфраструктури, мобілізацією частини працівників, то суд зазначає таке.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (ч. 1 ст. 617 ЦК України, ч. 2 ст. 218 ГК України та ст.14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні").

Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести, а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним (постанова ВС від 21.07.2021 у справі №912/3323/20).

Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, девальвація гривні, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання. Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. Сторона, яка посилається на форс-мажор, має довести причинно-наслідковий зв`язок між форсможором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Той факт, що ТПП України засвідчила форс-мажорні обставини - військову агресію рф проти України, сам по собі не є підставою для звільнення або зменшення відповідальності за невиконання/неналежне виконання договірних зобов`язань (постанови КГС ВС від 01.06.2021 у справі № 910/9258/20; від 14.06.2022 у справі № 922/2394/21; від 14.03.2023 у справі № 923/878/21; від 07.06.2023 у справі № 912/750/22; від 15.06.2023 у справі №910/8580/22; від 29.06.2023 у справі № 922/999/22; від 12.10.2023 у справі № 908/1620/22).

Ураховуючи викладене, суд зазначає, що договір між сторонами укладений 15.12.2023, тобто вже після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України, а відтак відповідач міг очікувати та передбачити негативні наслідки з огляду на війну, попри це він підписав договір на умовах, визначених ним, у тому числі щодо строків виконання підрядних робіт. Окрім того, відповідачем не надано первинних документів, які б підтверджували причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами, на які він посилається, та неможливістю виконання договірних зобов`язань за договором.

Щодо зменшення пені та штрафу, то суд зазначає таке.

Як установлено судом, умовами договору сторони передбачили відповідальність за прострочення виконання відповідачем грошового зобов`язання у вигляді пені та штрафу за несвоєчасне виконання підрядних робіт.

Судова практика щодо застосування ст. 233 ГК України та ст. 551 ЦК України наразі є усталеною (постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18, Верховного Суду від 14.04.2021 у справі № 923/587/20, від 01.10.2020 у справі № 904/5610/19, від 02.12.2020 у справі № 913/698/19, від 26.01.2021 у справі № 922/4294/19, від 24.02.2021 у справі № 924/633/20, від 03.03.2021 у справі № 925/74/19, від 16.03.2021 у справі № 910/3356/20, від 30.03.2021 у справі № 902/538/18, від 19.01.2021 у справі № 920/705/19, від 27.01.2021 у справі № 910/16181/18, від 31.03.2020 у справі № 910/8698/19, від 11.03.2020 у справі № 910/16386/18, від 09.07.2020 у справі № 916/39/19, від 08.10.2020 у справі № 904/5645/19, від 14.04.2021 у справі № 922/1716/20, від 13.04.2021 у справі № 914/833/19, від 22.06.2021 у справі № 920/456/17) і відповідно до неї при визначення розміру неустойки судам належить керуватися наступними загальними підходами (правилами): обидва кодекси містять норми, які дають право суду зменшити розмір обрахованих за договором штрафних санкцій, але ГК України вказує на неспівмірність розміру штрафних санкцій з розміром збитків кредитора як на обов`язкову умову, за наявності якої таке зменшення є можливим, тоді як ЦК України виходить з того, що підставою зменшення можуть бути й інші обставини, які мають істотне значення; зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки; довести наявність обставин, які можуть бути підставою для відповідного зменшення, має заінтересована особа, яка заявила пов`язане з цим клопотання; неустойка має на меті стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не повинна перетворюватись на несправедливо непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора; господарський суд повинен надати оцінку як поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і запереченням інших учасників щодо такого зменшення; закон не визначає ані максимального розміру, на який суди можуть зменшити нараховані відповідно до договору штрафні санкції, ані будь-який алгоритм такого зменшення; чинним законодавством не врегульований розмір (відсоткове співвідношення) можливого зменшення штрафних санкцій, а тому таке питання вирішується господарським судом згідно зі ст. 86 ГПК України, тобто за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; підприємництво за своєю суттю є ризикованою діяльністю, в Україні діє принцип свободи договору та заборони суперечливої поведінки, сторони добровільно уклали договір і визначили штрафні санкції, тому суд має зменшувати розмір таких санкцій саме у виключних випадках з урахуванням всіх обставин справи.

Тобто при вирішенні питання про зменшення розміру штрафних санкцій судам належить брати до уваги як обставини, прямо визначені у ст. 233 ГК України та ст. 551 ЦК України, так і інші обставини, на які посилаються сторони і які мають бути доведені ними.

При цьому суд не зобов`язаний встановлювати всі можливі обставини, які можуть вплинути на зменшення штрафних санкцій; це не входить в предмет доказування у справах про стягнення штрафу. Відповідно до принципу змагальності суд оцінює лише надані сторонами докази і наведені ними аргументи. Суд повинен належним чином мотивувати своє рішення про зменшення неустойки, із зазначенням того, які обставини ним враховані, якими доказами вони підтверджені, які аргументи сторін враховано, а які відхилено (ст. 86, 236-238 ГПК України) (постанова Верховного Суду від 17.07.2021 у справі № 916/878/20).

Реалізуючи свої дискреційні повноваження, які передбачені ст. 551 ЦК України та 233ГК України щодо права зменшення розміру належних до сплати штрафних санкцій, суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбаченіст. 3 ЦК України (справедливість, добросовісність, розумність) має забезпечити баланс інтересів сторін, та з дотриманням правил ст. 86 ГПК України визначати конкретні обставини справи (як-то: ступінь вини боржника, його дії щодо намагання належним чином виконати зобов`язання, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, дії/бездіяльність кредитора тощо), які мають юридичне значення, і з огляду на мотиви про компенсаційний, а не каральний характер заходів відповідальності з урахуванням встановлених обставин справи не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав (постанова Верховного Суду від 02.03.2023 у справі № 905/1409/21).

Отже, враховуючи період прострочення, наслідки порушення зобов`язання, беручи до уваги засади справедливості, добросовісності, розумності як складові елементи загального конституційного принципу верховенства права, закріплені у п. 6 ст. 3, ч. 3 ст. 509 та ч. 1, 2 ст. 627 ЦК України, зважаючи на правову природу неустойки та її основне призначення, суд, реалізовуючи свої дискреційні повноваження, зазначає, що наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором, а тому пеня підлягає зменшенню до 55 000,00 грн, а штраф до 52 000,00 грн.

Висновки суду за результатами вирішення спору.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні судом, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст. 75-79, 86 ГПК України, суд дійшов висновку про порушення прав позивача та про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

У позовній заяві позивачем зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із судового збору в розмірі 2 491,18 грн (з урахуванням понижуючого коефіцієнту).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи, що позов задоволено повністю, відтак судовий збір покладається на відповідача.

При цьому сума, на яку суд з власної ініціативи зменшив неустойку, при розподілі судового збору не враховується.

Керуючись ст. 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства "Укртранснафта" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "Янкор" про стягнення 207 598,21 грн задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "Янкор" (вул. Залізнична, 24, с. Великий Олексин, Рівненський район, Рівненська область, 35301, ідентифікаційний код 33353494) на користь Акціонерного товариства "Укртранснафта" (вул. Князів Острозьких, 32/2, м. Київ, 01010, ідентифікаційний код 31570412) 55 000,00 грн пені та 52 000,00 грн штрафу.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "Янкор" (вул. Залізнична, 24, с. Великий Олексин, Рівненський район, Рівненська область, 35301, ідентифікаційний код 33353494) на користь Акціонерного товариства "Укртранснафта" (вул. Князів Острозьких, 32/2, м. Київ, 01010, ідентифікаційний код 31570412) 2 491,18 грн судового збору.

Позивач: Акціонерне товариство "Укртранснафта" (вул. Князів Острозьких, 32/2, м. Київ, 01010, ідентифікаційний код 31570412).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "Янкор" (вул. Залізнична, 24, с. Великий Олексин, Рівненський р-н, Рівненська обл., 35301, ідентифікаційний код 33353494).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повний текст рішення підписаний 19.01.2026.

Суддя О.Андрійчук