УХВАЛА

26.01.2026Справа № 910/18257/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України"

до 1) Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Хлібна база № 89",

2) Акціонерного товариства Державна акціонерна компанія "Хліб України"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача -

1) Міністерство економіки України

2) Кабінет міністрів України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів -

3) Фонд державного майна України

4) ОСОБА_1

про визнання недійсним правочину,

Представники: без виклику сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонерне товариство "Державна продовольчо-зернова корпорація України" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Хлібна база № 89" (далі - відповідач-1) та Акціонерного товариства Державна акціонерна компанія "Хліб України" (далі - відповідач-2), в якому просить суд визнати недійсним акт повернення майна Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база № 89» від 30 червня 2023 року, укладений між Філією Публічного акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» «Хлібна база №89» та Дочірнім підприємством Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Хлібна база № 89».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.01.2024 (суддя Мельник В.І.) залучено до участі у справі в якості третьої особи-1 без самостійних вимог, на стороні позивача Міністерство економіки України. Залучено до участі у справі в якості третьої особи-2 без самостійних вимог, на стороні позивача Кабінет міністрів України. Залучено до участі у справі в якості третьої особи-3 без самостійних вимог, на стороні відповідачів Фонд державного майна України. Залучено до участі у справі в якості третьої особи-4 без самостійних вимог на стороні відповідачів ОСОБА_1 .

На підставі розпорядження Керівника апарату Господарського суду міста Києва № 01.3-16/1172/24 15.10.2024 був проведений повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 . За наслідками вказаного автоматизованого розподілу справу № 910/18257/23 передано на розгляд судді Джарти В.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.10.2024 прийнято справу № 910/18257/23 до свого провадження суддею Джарти В.В., вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.04.2025 (суддя Джарти В.В.) у задоволенні позову Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" про визнання недійсними акту повернення майна Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії "Хліб України" "Хлібна база № 89" від 30.06.2023 відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.07.2025 рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2025 у справі № 910/18257/23 залишено без змін.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.10.2025 касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» та Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України задоволено частково. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.07.2025 і рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2025 у справі № 910/18257/23 скасовано. Справу № 910/18257/23 направлено на новий розгляд до господарського суду першої інстанції.

10.10.2025 матеріали справи № 910/18257/23 надійшли до Господарського суду міста Києва та згідно автоматизованої системи документообігу передані на розгляд судді Щербакова С.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2025 прийнято справу № 910/18257/23 до свого провадження. Розгляд справи № 910/18257/23 здійснюється за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 13.11.2025.

30.10.2025 до суду надійшли додаткові пояснення Міністерства економіки України, в яких третя особа-1, зокрема зазначає, що укладення Акта повернення майна, яке призвело до подальшого незаконного вибуття державного майна у приватну власність, на переконання Мінекономіки, суперечить інтересам держави і суспільства та вчинене з порушенням імперативних приписів цивільного законодавства та законодавства про управління державною власністю, у зв`язку з чим вказаний акт має бути визнаний недійсним, а вимоги позовної заяви - такими, що підлягають задоволенню

31.10.2025 до суду надійшли додаткові пояснення Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України", в яких позивач, зокрема зазначає, що Кабінет Міністрів України (як розпорядник державного майна), Міністерство економіки України (як орган управління корпоративними правами АТ «ДПЗКУ» та ДАК «ХЛІБ України»), Правління АТ «ДПЗКУ» не приймали рішень про відчуження ЦМК Філії, не надавали згоди на його відчуження, а АТ «ДПЗКУ» та ДП «ДАК Хліб України» «Хлібна база №89» не уповноважували своїх представників на укладення оскаржуваного акту. Отже, Акт повернення майна від 30.06.2023 є правочином, адже він породжує правові наслідки, а саме, на підставі вказаного акту нерухоме майно ЦМК філії АТ «ДПЗКУ» «Хлібна база №89» було незаконно відчужено ДП ДАК «Хліб України» «Хлібна база №89».

10.11.2025 через відділ автоматизованого документообігу суду від Кабінету міністрів України надійшли письмові пояснення, в яких третя особа-2 зазначає, що ані Кабінет міністрів України, ані Міністерство економіки України не надавали згоди на відчуження майна за актом, тож нерухоме майно цілісного майнового комплексу філії АТ «ДПЗКУ» «Хлібна база № 89» в результаті здійснення реєстраційних дій на підставі оскаржуваного акту повернення майна незаконно вибуло з власності держави та у подальшому перейшло у приватну власність фізичної особи.

10.11.2025 до суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_1 , в яких третя особа-4, зокрема зазначає, що доводи позивача про те, що ЦМК не міг бути відчужений керівником філії АТ "ДПЗКУ" та без згоди загальних зборів чи Мінекономіки України як органу, який здійснює управління корпоративними правами Держави в АТ "ДПЗКУ", не заслуговують на увагу та спростовуються тим, що ЦМК не був фактично внесений до статутного капіталу АТ "ДПЗКУ", позивач не набув на нього жодних речових прав, а отже у спірних правовідносинах взагалі відсутні такі дії, як відчуження (розпорядження) майна АТ "ДПЗКУ", натомість мають місце правовідносини щодо повернення цього майна особі, яка завжди залишалась власником цього майна, незважаючи на незаконну реєстрацію права власності за АТ "ДПЗКУ" на це майно.

Також, разом з письмовими поясненням, третьою особою-4 було подано письмове опитування учасників справи та клопотання про витребування доказів.

У підготовчому засіданні 13.11.2025 оголошено перерву до 11.12.2025.

14.11.2025 через відділ автоматизованого документообігу суду від Фонду державного майна України надійшли письмові пояснення, в яких третя особа-3, зокрема зазначає, що єдиним належним та ефективним способом захисту прав позивача є зобов`язально-правовий спосіб, а саме оспорення акту повернення майна та визнання його недійсним в судовому порядку.

Також, третя особа-3 просить суд поновити строк на подання письмових пояснень та розглядати справу без участі уповноваженого представника Фонду державного майна України за наявними у суду матеріалами.

Розглянувши заявлене Фондом державного майна України клопотання про поновлення строку на подання письмових пояснень, враховуючи характер спірних правовідносин, необхідність дослідження всіх обставин справи, суд вважає за необхідне поновити Фонду державного майна України строк для подання письмових пояснень у даній справі.

11.12.2025 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі, в якому третя особа-4 просить суд зупинити провадження у справі № 910/18257/23 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/13404/25 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України", Держави Україна в особі Кабінету міністрів України про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії, витребування майна, яка перебуває на розгляді Господарського суду м. Києва

У підготовчому засіданні 11.12.2025, розглянувши подане третьою особою-4 клопотання про витребування доказів, суд відмовив у його задоволенні (мотиви викладені в ухвалі суду від 11.12.2025).

Також, розглянувши подане третьою особою-4 клопотання про зупинення провадження у справі, суд визнав подане клопотання необґрунтованим та відмовив у його задоволенні (мотиви викладені в ухвалі суду від 11.12.2025).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Судове засідання у справі № 910/18257/23 призначено на 22.01.2026.

19.01.2026 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду, в якому третя особа-4, зокрема зазначає, що АТ "ДПЗКУ" вчинило дії, які полягали у завідомо безпідставному (штучному) залученні ДАК "Хліб України", як відповідача у справі № 910/18257/23 без пред`явлення до нього будь-якої позовної вимоги та за відсутності будь-якого спору між АТ "ДПЗКУ" та ДАК "Хліб України" з метою створення видимості підсудності цієї справи Господарському суду міста Києва, у зв`язку з чим просить суд у відповідності до положень ч.3, 4 ст. 43 ГПК України, вжити заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами Акціонерним товариством "Державна продовольчо-зернова корпорація України" та залишити позовну заяву Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" без розгляду в силу ч. 3 ст. 43 ГПК України.

Також, 19.01.2026 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про передачу справи до іншого суду, в якій третя особа-4 зазначає, що відносно ДАК "Хліб України" порушено провадження у справі про банкрутство, а спори з позовними вимогами до боржника, тобто до ДАК "Хліб України", мають розглядатися в межах справи № 46/528-б про банкрутство ДАК "Хліб України". Крім того, третя особа-4 зазначає, що спір у цій справі виник з приводу нерухомого майна (ЦМК), яке розташоване в Закарпатській області, а тому має розглядатися саме господарським судом за місцезнаходженням такого майна, тобто Господарським судом Закарпатської області, у зв`язку з чим просить суд:

- врахувати надані ОСОБА_1 відомості про порушення правил підсудності, визначених положеннями ст. 27, 30 ГПК України, ст. 7 КУзПБ, при обранні Акціонерним товариством "Державна продовольчо-зернова корпорація України" суду для звернення з даним позовом;

- передати справу № 910/18257/23 за позовом Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" на розгляд Господарському суду Закарпатської області за виключною підсудністю.

Суд зазначає, що указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу "Увага всім" та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал "повітряна тривога").

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).

Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал "повітряна тривога" та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

Враховуючи наведене при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал "повітряна тривога" господарський суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді.

При цьому обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.12.2022 у справі № 910/2116/21 (910/12050/21).

Суд зазначає, що 22.01.2026 о 10:48 год. та о 13:10 год у місті Києві було оголошено сигнал "Повітряна тривога".

Відповідно до пункту 1 розпорядження Голови Господарського суду міста Києва від 22.08.2022 № 14 "Про порядок дій під час оголошення повітряної тривоги" рекомендовано у разі оголошення повітряної тривоги суддям та працівникам апарату суду негайно залишити приміщення суду та прослідувати до найближчого укриття.

Крім того, згідно пункту 2 вказаного розпорядження рекомендовано співробітникам служби судової охорони забезпечити вихід відвідувачів суду за межі території Господарського суду міста Києва під час оголошення сигналу "повітряна тривога" та вказати їм напрямок руху до найближчого укриття; не допускати учасників судового процесу та відвідувачів у приміщення та на територію суду до оголошення сигналу "відбій повітряної тривоги".

Тож, судове засідання призначене на 22.01.2026 не відбулося у зв`язку з повітряною тривогою в місті Києві.

За таких обставин, суд вважає за необхідне повідомити сторін про дату та час наступного судового засідання.

Керуючись статтями 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Призначити судове засідання на 05.03.2026 о 10:50 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В, зал № 31.

2. Повідомити учасників справи про можливість взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

3. Довести до відома учасників справи, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд має право стягувати в дохід Державного бюджету України з винної особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

4. Повідомити учасників справи про судове засідання.

5. Звернути увагу учасників справи на те, що документи подаються через канцелярію суду за умови їх оформлення належним чином (кожна сторінка має бути належним чином засвідчена, документи прошиті та подане клопотання про приєднання зазначених документів до матеріалів справи).

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua.

Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.