УХВАЛА

м. Київ

22.01.2026Справа № 910/8912/25

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер Трейд"

2) Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго"

3) ОСОБА_2

4) Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК"

про стягнення 1 009 634 грн 51 коп.

ВСТАНОВИВ:

17.07.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер Трейд", Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", ОСОБА_2 (кінцевий бенефіціар АТ "ДТЕК Дніпроенерго", Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД, Групи ДТЕК, DTEK B.V., DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK RENEWABLES B.V., DTEK OIL&GAS B.V., DTEK GRIDS B.V., D.TRADING B.V., D.SOLUTIONS B.V., DTEK HOLDINGS LIMITED, GPL INGEN POWER LIMITED, ORNEX LIMITED, SCM Holdings Ltd., SCM Ltd., Metinvest Holding B.V., Metinvest B.V., ТОВ "ДТЕК", ТОВ "ДТЕК ЕНЕРГО", ТОВ "СКМ", ТОВ "Метінвест Холдинг"), ТОВ "ДТЕК" (офіційний єдиний представник Групи ДТЕК, DTEK B.V., DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK RENEWABLES B.V., DTEK OIL&GAS B.V., DTEK GRIDS B.V., D.TRADING B.V. DTEK HOLDINGS LIMITED та інших підприємств Групи в Україні).

Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивачем пред`явлено такі позовні вимоги:

- "визнати в цілому Групу ДТЕК в особі DTEK Group B.V., та зокрема, окремо юридичні особи DTEK Energy B.V., DTEK GRIDS B.V. - Холдинговими компаніями згідно із законодавством України та/або за господарсько-економічною, структурною, організаційно-правовою сутністю вказаних юридичних осіб (пов`язаних із ними осіб; осіб, що діють з ними спільно)";

- "стягнути солідарно з відповідача 1 - Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД", відповідача 2 - Акціонерного товариства "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО", та з Відповідача 3 - ОСОБА_2 , та стягнути субсидіарно з DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK GRIDS B.V. на користь позивача ОСОБА_1 мінімальні збитки - компенсацію за примусово викуплені за несправедливою неринковою ціною акції Акціонерного товариства "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" в розмірі 1 009 634 грн 51 коп.".

В обґрунтування заявленого позову, позивач посилається на порушення відповідачами норм Закону України "Про акціонерні товариства" щодо визначення справедливої ціни акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2025 відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер Трейд", Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", ОСОБА_2 (кінцевий бенефіціар АТ "ДТЕК Дніпроенерго", Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД, Групи ДТЕК, DTEK B.V., DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK RENEWABLES B.V., DTEK OIL&GAS B.V., DTEK GRIDS B.V., D.TRADING B.V., D.SOLUTIONS B.V., DTEK HOLDINGS LIMITED, GPL INGEN POWER LIMITED, ORNEX LIMITED, SCM Holdings Ltd., SCM Ltd., Metinvest Holding B.V., Metinvest B.V., ТОВ "ДТЕК", ТОВ "ДТЕК ЕНЕРГО", ТОВ "СКМ", ТОВ "Метінвест Холдинг"), ТОВ "ДТЕК" (офіційний єдиний представник Групи ДТЕК, DTEK B.V., DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK RENEWABLES B.V., DTEK OIL&GAS B.V., DTEK GRIDS B.V., D.TRADING B.V. DTEK HOLDINGS LIMITED та інших підприємств Групи в Україні) про визнання в цілому Групу ДТЕК в особі DTEK Group B.V., та зокрема, окремо юридичні особи DTEK Energy B.V., DTEK GRIDS B.V. - Холдинговими компаніями згідно із законодавством України та/або за господарсько-економічною, структурною, організаційно-правовою сутністю вказаних юридичних осіб (пов`язаних із ними осіб; осіб, що діють з ними спільно) та про стягнення солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД", Акціонерного товариства "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" та з ОСОБА_2 , та стягнути субсидіарно з DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK GRIDS B.V. мінімальні збитки - компенсацію за примусово викуплені за несправедливою неринковою ціною акції Акціонерного товариства "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" в розмірі 1 009 634 грн 51 коп.".

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 у справі № 910/8912/25, яку залишено без змін постановою Верховного суду від 10.12.2025, ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.07.2025 в частині відмови у відкритті провадження у справі щодо позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення солідарно з ТОВ "ДТЕК Пауер Трейд", АТ "ДТЕК Дніпроенерго" та ОСОБА_2 та стягнення субсидіарно з DTEK Group B.V., DTEK Energy B.V., DTEK GRIDS B.V. мінімальних збитків - компенсації за примусово викуплені за несправедливою неринковою ціною акцій АТ "ДТЕК Дніпроенерго", в розмірі 1 009 634,51 грн скасовано. Справу № 910/8912/25 в цій частині направлено до суду першої інстанції на стадію вирішення питання щодо відкриття провадження у справі/залишення позовної заяви без руху / повернення позовної заяви. В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.07.2025 у справі №910/8912/25 залишено без змін.

15.01.2026 матеріали справи повернулися до Господарського суду міста Києва.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення позовної заяви без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, оскільки до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19.11.2024 № 4059-IX, з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 3 028 гривень.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, при зверненні з позовом до суду з вимогами про стягнення 1 009 634 грн 51 коп. компенсації за примусово викуплені за несправедливою неринковою ціною акції Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" позивач має сплатити судовий збір в розмірі 15 144 грн 52 коп., проте позивачем в підтвердження сплати судового збору додано квитанцію від 17.07.2025 № 3730-2968-8232-4678 про сплату судового збору в розмірі 3 285 грн 05 коп. Таким чином, позивачем не доплачено судовий збір у розмірі 11 859 грн 47 коп.

Окрім того, ОСОБА_1 заявлено клопотання про зменшення розміру судового збору за позовною заявою до рівня максимального розміру судового збору, враховуючи максимальний розмір за підпунктом 1 пункту 1 частини 2 та правом позивача звернутись до суду за статтею 8 Закону України "Про судовий збір" - тобто до рівня 5 % від доходів позивача за 2024 рік - а саме (65 701 грн Х 5%) судовий збір затвердити у розмірі 3 285 грн 05 коп. або інший зменшений розмір на внутрішнє переконання суду згідно із статті 8 Закону України "Про судовий збір".

В обґрунтування заяви про зменшення розміру судового збору позивач посилається на те, що судовий збір складе близько 30 % від всіх доходів позивача за попередній рік, оскільки за попередній календарний 2024 рік отримав доходу у розмірі 65 701 грн 00 коп., що підтверджується випискою з електронного кабінету Державної фіскальної служби та на утриманні позивача перебуває його родина - дружина та неповнолітня дочка, які потребують значних витрат на оренду житла, щоденні життєві потреби під воєнного стану.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, у розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір", відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі "Креуз проти Польщі", від 19 червня 2001 року).

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження № 61-11548св20) зазначав, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану (наявність рухомого і нерухомого майна, доказів щодо відсутності інших доходів, довідки фіскальних органів про доходи, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про незадовільний матеріальний стан сторони для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статей 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Відтак, заявник при зверненні з відповідним клопотанням повинен документально довести факт незадовільного майнового стану, а суд на свій розсуд оцінює факт неспроможності заявника та наявність підстав для звільнення останнього від вчинення процесуальної дії сплатити судовий збір.

Однак, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом у зазначених вище нормах дій є врахування ним майнового стану сторони в цілому.

Позивач свій незадовільний фінансовий стан доводить витягом з відомостей Державної фіскальної служби України про доходи у 2024 році та витягом з Акту знищення будинку.

Втім, указані документи відображають лише інформацію про доходи, та самі по собі не відображають скрутний майновий стан особи. Аналогічний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23.

Також, як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

Аналогічна правова позиція викладена у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 №28249/95, у якому зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду. Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду.

За таких обставин, враховуючи наведене у сукупності, суд дійшов висновку щодо відмови в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору.

Враховуючи положення статті 129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, позивачу, для усунення недоліків позовної заяви слід доплатити 11 859 грн 47 коп. і докази такої сплати надати суду.

Керуючись ч. 1 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху дня усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суддя Н.Плотницька