ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2026 рокум. ОдесаСправа № 916/3745/25
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Ярош А.І.,

суддів: Діброви Г.І., Принцевської Н.М.

секретар судового засідання: Кияшко Р.О.

за участю представників учасників справи:

від ОСОБА_1 : Погрібна С.О.,

від Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан А": Погрібна С.О.,

від ОСОБА_2 : Погрібна С.О.,

від ОСОБА_3 : Погрібна С.О.,

від ОСОБА_4 : Погрібна С.О.,

від Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент": Бужор А.Ю.,

від Акціонерного товариства "Херсонобленерго": Анісімов В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Одесі

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 року про призначення експертизи та зупинення провадження, повний текст якої складено 03.11.2025, суддя в І інстанції Літвінов С.В.,

у справі №916/3745/25

за позовом:

1. ОСОБА_1 ;

2.Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан А";

3. ОСОБА_2 ;

4. ОСОБА_3 ;

5. ОСОБА_4

до відповідачів:

1.Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент";

2.Акціонерного товариства "Херсонобленерго"

про солідарне стягнення коштів

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2025 року ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕРИДІАН А", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до Господарського суду Одеської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та Акціонерного товариства "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО", у якій просили суд:

-стягнути солідарно з ТОВ "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан А" суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 3 235 758 грн. 66 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 606 948 грн. 23 коп.

-стягнути солідарно з ТОВ "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_1 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 393 515 грн. 44 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 73 813 грн. 76 коп.

-стягнути солідарно з ТОВ "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_2 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 453 0146 грн. 39 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 849 743 грн. 33 коп.

-стягнути солідарно з ТОВ "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_3 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 1 935 0426 грн. 64 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 3 629 661 грн. 05 коп.

-стягнути солідарно з ТОВ "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_4 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 8 426 454 грн. 85 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 1 580 594 грн. 35 коп.

Позов обгрунтований тим, що під час процедури обов`язкового продажу акцій АТ «Херсонобленерго» (squeeze-out) наглядовою радою емітента та заявником публічної безвідкличної вимоги - ТОВ «ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ» - була визначена та застосована занижена ринкова ціна акцій, що порушує права міноритарних акціонерів. Складаючи Звіт про оцінку ринкової вартості 1 простої іменної акції АТ «Херсонобленерго» у складі 100% статутного капіталу товариства станом на 08.12.2020 (остання дата проведеної оцінки і дані цієї оцінки збігаються з даними Звіту складеного суб`єктом оціночної діяльності - ТОВ «Ф.К.ТИТАН» у розмірі 1,88 грн за одну просту іменну акцію), СОД - «Ф.К.ТИТАН» використовував лише порівняльний та дохідний підходи.

Такі дії, на переконання позивачів, були спрямовані на примусовий викуп акцій за несправедливою ціною та призвели до недоплати Позивачам компенсації. У зв`язку з цим у емітента, заявника вимоги та пов`язаних осіб виник солідарний, неподільний обов`язок з доплати справедливої вартості примусово вилучених акцій та відшкодування завданих збитків. Внаслідок недоплати з 15.02.2021 Відповідачі безпідставно користуються грошовими коштами Позивачів, що є підставою для стягнення відповідно до ст. 1212, 541, 543 та 625 ЦК України.

На думку позивачів, при сквіз-ауті має визначатися вартість 1 акції у складі 100% пакета, тобто вартість усього товариства як цілісного майнового комплексу. Для цього позивачі застосували майновий (балансовий) підхід: власний капітал АТ «Херсонобленерго» (у відповідності до даних річної фінансової звітності АТ «Херсонобленерго» за 2020 рік (чисті активи) Товариства складав 4 397 215 000,0 грн) поділити на загальну кількість акцій (178 895 040 шт. акцій). У результаті отримав вартість 24,58 грн за одну акцію, яку вважає справедливою, а різницю з виплаченою ціною - недоплатою. При цьому позивачі просять доплатити різницю між справедливою (24,58 грн) і фактично сплаченою ціною; застосувати подвійну компенсацію (як санкцію за порушення процедури: 24,58 грн х2); здійснено нарахування інфляційних втрат, 3% річних.

Ухвалою місцевого господарського суду від 29.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

13.10.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" надійшло клопотання про призначення судової економічної експертизи, у який заявник просив на вирішення експертів Київського відділення Львівського НДІСЕ поставити наступне питання:

- Яка вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" визначена за майновим методом станом на 08.12.2020?

- Яка ринкова вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

- Якому методу оцінки має бути надана перевага з метою визначення ринкової вартості однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

Відповідач зазначає, що необхідність призначення судової економічної експертизи обумовлена потребою у визначенні справедливої (ринкової) вартості однієї акції АТ «Херсонобленерго» станом на 08.12.2020 з дотриманням обов`язкових вимог законодавства та усталених правових висновків Верховного Суду щодо процедури squeeze-out. Зокрема, відповідно до постанови Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №905/671/19, справедливою ціною викупу є найбільша з вартостей, визначених із застосуванням різних методів оцінки, а оцінці підлягає одна акція у складі 100 % пакета акцій із обов`язковим застосуванням Національного стандарту №3 та Методики комплексних експертних досліджень.

З огляду на те, що визначення такої вартості потребує спеціальних економічних знань, зокрема застосування майнового, порівняльного та дохідного підходів без використання контрольної знижки, встановлення справедливої ціни акцій у цій справі є можливим виключно шляхом проведення судової експертизи. Це відповідає сформованій та обов`язковій для застосування судовій практиці Верховного Суду у спорах щодо примусового викупу акцій.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент" про призначення судової економічної експертизи задоволено частково.

Призначено у справі № 916/3745/25 судову економічну експертизу. Проведення судової експертизи доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Рішельєвська, 8, м. Одеса, 65026).

На вирішення судової економічної експертизи поставлено питання:

- Яка вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" визначена за майновим методом станом на 08.12.2020?

- Яка ринкова вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

- Якому методу оцінки має бути надана перевага з метою визначення ринкової вартості однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

Витрати по оплаті проведення судової комплексної експертизи покладено на Товариство з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент". Зобов`язано сторін на вимогу експерта надати у його розпорядження документи та матеріали, необхідні для проведення експертизи. Попереджено судового експерта (експертів), який (які) безпосередньо проводитиме експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України. Провадження у справі № 916/3745/25 - зупинено. В іншій частині клопотання відмовлено. Матеріали справи № 916/3745/25 надіслано на адресу Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Рішельєвська, 8, м. Одеса, 65026) для проведення експертного дослідження.

Проаналізувавши наведені норми законодавства в контексті спірних правовідносин, та те, що жодна із сторін не надала звіт про оцінку/висновок експерта господарський суд вважав, що для повного та об`єктивного встановлення обставин, суттєвих для правильного вирішення спору, в т.ч. щодо підтвердження компенсації за примусово вилучені акції, слід використати спеціальні знання, а тому, треба призначити по справі судову економічну експертизу.

При цьому Відповідач надав пропозицію щодо визначення експертної установи, а саме Київському відділенні Львівського НДІСЕ не надавши належних обґрунтувань неможливість або недоцільність проведення експертизи в установі за зоною обслуговування, у зв`язку з чим суд дійшов висновку щодо необхідності призначення у справі судової економічної експертизи, з дорученням проведення експертного дослідження максимально наближеній за зоною регіонального обслуговування державній експертній установі - Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , в якій останній просить ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, скаржник зазначає, що суд першої інстанції припустився порушення норм процесуального права та не дослідив належним чином правову природу спірних відносин, безпідставно задовольнивши клопотання відповідачів про призначення експертизи. Апелянт наголошує, що вказана процесуальна дія була вчинена всупереч усталеній практиці Верховного Суду (зокрема у справах №910/8714/18, №905/671/19 та №910/7294/22), яка допускає визначення справедливої вартості акцій на підставі балансової вартості чистих активів без обов`язкового залучення експерта.

Позиція Скаржника ґрунтується на тому, що судом не було враховано специфіку спорів щодо процедури «сквіз-аут», яка виникла внаслідок імплементації недосконалих норм Закону України №1983-VIII. Як зазначено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.11.2020 у справі №908/137/18 та від 15.06.2022 у справі №905/691/19, спеціальне законодавство фактично усунуло міноритарних акціонерів від контролю за ціноутворенням та не забезпечило належних критеріїв справедливої компенсації, що покладає на суд обов`язок здійснювати ефективний контроль за захистом прав власності.

На думку апелянта, наявні в матеріалах справи дані та правові висновки щодо оцінки майна були достатніми для вирішення спору по суті без призначення додаткових досліджень, які лише відтерміновують відновлення порушеного права власності.

Апелянт акцентує увагу на недоброчесній поведінці відповідачів (мажоритарних акціонерів), які, на його думку, використовують механізм призначення експертизи виключно з метою затягування судового розгляду. Скаржник стверджує, що в умовах переходу від принципу достатності до принципу вірогідності доказів, суд мав сприяти поновленню прав міноритарних акціонерів у максимально короткі строки, уникаючи створення штучних перешкод для правосуддя.

На переконання Скаржника, зупинення провадження ставить тривалість розгляду справи у пряму залежність від дій відповідачів, що прямо суперечить завданню господарського судочинства та обов`язку суду присікати дії, спрямовані на зволікання.

Скаржник зауважує, що ситуація, за якої понад 4,5 мільйона громадян України втратили право власності на акції за заниженими цінами, вимагає особливої уваги до дотримання розумних строків розгляду. Відсутність оперативного судового захисту протягом багатьох років призводить до реалізації юридичної максими «Justice delayed is justice denied», фактично позбавляючи потерпілу сторону ефективних засобів правового захисту. Суд першої інстанції не врахував, що обов`язок забезпечити швидкий та ефективний розгляд справи покладається саме на національний суд, який мав відмовити у задоволенні клопотання про зупинення провадження.

У відзиві на апеляційну скаргу Акціонерне товариство "Херсонобленерго" просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги у повному обсязі.

Відповідач зазначає, що Позивач здійснив самостійний розрахунок вартості акції за майновим методом із використанням п. 3.6 Методики комплексних експертних досліджень, яка за своїм змістом та призначенням застосовується виключно експертами, що мають спеціальні знання у сфері оцінки, та без урахування вимог Національних стандартів оцінки. Висновок експерта або звіт суб`єкта оціночної діяльності на підтвердження такого розрахунку (на який посилається позивач) останнім не подано, в матеріалах справи не міститься, у зв`язку з чим було обґрунтовано заявлено клопотання про призначення судової експертизи.

Відповідач також посилається на правові висновки Верховного Суду у справі №905/1926/18, якими визнано помилковим відхилення судами клопотання про призначення експертизи та покладено на суд обов`язок встановити справедливу (ринкову) вартість акцій із залученням експертів. За відсутності у матеріалах справи будь-якого експертного висновку та звіту суб`єкта оціночної діяльності (зокрема звіту СОД «Ф.К.ТИТАН»), визначення вартості акцій потребує спеціальних знань, що обґрунтовує правомірність призначення судової експертизи судом першої інстанції.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.12.2025 у справі №916/3745/25 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25; в подальшому призначено справу №916/3745/25 до розгляду на 15.01.2026 об 13:00.

Протокольною ухвалою суду апеляційної інстанції від 15.01.2026 оголошено перерву в розгляді даної справи на 19.01.2026 о 13:45.

В судовому засіданні 19.01.2026 брали участь представники учасників справи.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Згідно зі ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Частиною першою статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Особливість висновку експерта полягає в тому, що предметом його дослідження є обставини, встановлення яких потребує наявності спеціальних знань (частина друга статті 98 Господарського процесуального кодексу України). Отже, висновок експерта дозволяє встановити певні специфічні обставини, які не можуть бути встановлені іншими доказами (засобами доказування).

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Судова колегія констатує, що суди, призначаючи судову експертизу, користуються своїм правом, якщо у справі є така необхідність, тобто для вирішення справи потрібні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) (ч. 3). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч. 4). Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч. 5). Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (ч. 6).

Експертиза призначається у разі, коли висновки експерта не можуть замінити інші засоби доказування, рішення суду має прийматися у повній відповідності з нормами процесуального та матеріального права, з повним та об`єктивним дослідженням обставин та доказів. Призначення експертизи у дійсній справі не спрямоване на затягування розгляду, а є засобом для встановлення доказів, які мають значення для правильного вирішення даного спору.

Як вбачається з матеріалів справи та зазначалося вище, предметом позову є вимоги позивачів про солідарне стягнення з відповідачів на користь позивачів суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" та відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції).

Позов обгрунтований тим, що під час процедури обов`язкового продажу акцій АТ «Херсонобленерго» (squeeze-out) наглядовою радою емітента та заявником публічної безвідкличної вимоги - ТОВ «ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ» - була визначена та застосована явно занижена ринкова ціна акцій, що порушує права міноритарних акціонерів. Складаючи Звіт про оцінку ринкової вартості 1 простої іменної акції АТ «Херсонобленерго» у складі 100% статутного капіталу товариства станом на 08.12.2020 СОД - «Ф.К.ТИТАН» використовував лише порівняльний та дохідний підходи. Такі дії, на переконання позивачів, призвели до недоплати Позивачам компенсації. У зв`язку з цим у емітента, заявника вимоги та пов`язаних осіб виник солідарний, неподільний обов`язок з доплати справедливої вартості примусово вилучених акцій та відшкодування завданих збитків.

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що позивач здійснив самостійний розрахунок вартості акції за майновим методом із посиланням на п. 3.6 Методики комплексних експертних досліджень, без врахування Національних стандартів та яка за своїм змістом та призначенням застосовується виключно експертами, що мають спеціальні знання у сфері оцінки, та без урахування вимог Національних стандартів оцінки. Висновок експерта або звіт суб`єкта оціночної діяльності на підтвердження такого розрахунку (на який посилається позивач) останнім не подано, в матеріалах справи не міститься. Оскільки, Позивач не є ані суб`єктом оціночної діяльності, ані судовим експертом, атестованим за вказаним профілем, розрахунок доданий до позову не можна вважати належним.

Також відповідач зазначає, що позивач посилається на Звіт про оцінку ринкової вартості 1 простої іменної акції АТ «Херсонобленерго» у складі 100% статутного капіталу товариства станом на 08.12.2020, де СОД - «Ф.К.ТИТАН» використовував лише порівняльний та дохідний підходи, натомість, мав застосувати три методи та підходи оцінки.

Водночас відповідний звіт не міститься в матеріалах справи, а тому йому не можливо надати будь-яку оцінку.

Матеріали справи містять клопотання позивача про витребування вказаного звіту у відповідача, на що відповідач зазначив наступне.

У відповідності до Наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року №376 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» з 24.02.2022 року станом на дату подання даного позову, Каховський (крім селищ Козацького та Веселого), Генічеський та Скадовський райони Херсонської області є повністю окупованими а Херсонський район (Олешківська, Великокопанівська, Виноградівська, Ювілейна ОТГ) є частково окупованим.

Згідно відповідного акту окупація м. Херсона тривала з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року, а інших частин області тривала з 24.02.2022 року та триває досі та територія Херсонської області є територією активних бойових дій.

Відповідно до ліцензії на здійснення послуг з розподілу електричної енергії виданої Постановою НКРЕКП від 20.11.2018 № 1469 місцем провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" є Херсонська область у межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО", та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно із законодавством) та Запорізька область, а саме ПЛ - 35 кВ N 931 "Н. Тимофіївка - МК Східний I"; ПЛ - 35 кВ N 931 "Н. Тимофіївка - МК Східний II"; ПЛ - 150 кВ "Чкалове - Рубанівка"; ПЛ - 150 кВ N 432 "В. Білозерка - Чкалове".

У наявному в матеріалах справи листі АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" від 02.01.2023 року № 01-000001, адресованому Голові Служби Безпеки України зазначається про вчинення протиправних дій зі сторони окупантів та колаборантів відносно АТ «Херсонобленерго», а саме заволодіння майном Товариства. Так протиправно 27.06.2022 заволоділи виробничими приміщеннями та майном Товариства у тому числі й електричними мережами, адмінбудівлями та заборонили доступ працівників Товариства до приміщень АТ «Херсонобленерго».

Про відповідні факти повідомлено правоохоронні органи держави Листом від 27.06.2022 року за №01-028105, у зв`язку із чим відкриті кримінальні провадження №0000221 від 28.06.2022 року 26.07.2022 року та №0001995 від 29.06.2022 року (правова кваліфікація за ч. 1 ст. 438 КК України).

3 відповідного часу, окупантами та колаборантами взято під контроль усі сфери діяльності підприємства, у зв`язку із чим Товариство остаточно втратило доступ до майна та документації, що знаходилась в офісному приміщенні за адресою вул. Пестеля, 5 та інших об?єктах Товариства, в т. ч. бази даних, що знаходились на серверах Товариства. З відповідного часу адміністрація АТ «Херсонобленерго», а отже Товариство не мало доступу до будь-яких приміщень Товариства.

У зв`язку частковою деокупацією територій Херсонської області та м. Херсона, за появи можливості доступу до приміщення головної адмінбудівлі АТ «Херсонобленерго», на підставі наказу АТ «Херсонобленерго» проведена позапланова інвентаризація транспорту документів та джерел збереження інформації (первинних бухгалтерських документів, системних блоків ПК, серверів) та складено Акт про проведення позапланової інвентаризації №1 від 05 грудня 2022 року.

У результаті проведеної первинної інвентаризації було встановлено, факт викрадення майна, відсутність персональних комп`ютерів та серверів; відсутні первинні документи за 2022 рік (акти виконаних робіт з поточного та капітального ремонту господарським способом, акти приймання виконаних робіт по технічному обслуговуванню, акти на списання використаних матеріальних цінностей та акти прийому - передачі запасів, акти на списання паливно-мастильних матеріалів в експлуатацію, акти прийому - передачі виконаних робіт (прибуткові акти) та акти приймання виконаних робіт з послуг на сторону, авансові звіти, посвідчення на табелі обліку робочого часу, виписки з банківських рахунків, акти реконструкції та модернізації 03, акти на списання (ліквідацію) О3, МНМА та інші документи до них (лист огляду, висновок комісії (дефектний акт), технічні документи, протокол іспитів), та ін.). Також не можливо встановити повноту первинних документів за 2021 рік у зв`язку із неможливістю закінчити інвентаризацію у зв`язку із постійними бомбардуванням міста Херсону. Після повної деокупації Херсонської області та проведення повної інвентаризації на підприємстві, будуть надані уточнюючи дані, щодо викрадення автомобільного транспорту та інших матеріальних цінностей.

Отже, судова колегія зазначає, що наразі між сторонами наявний спір спору щодо визначення вартості акцій, а жодною стороною не надано висновку експерта (незалежної оцінки ринкової вартості акцій) з цих питань. Ба більше, матеріали справи не містять навіть звіту про оцінку ринкової вартості 1 простої іменної акції АТ «Херсонобленерго» у складі 100% статутного капіталу товариства станом на 08.12.2020, складеним СОД - «Ф.К.ТИТАН», на який посилається позивач.

Оцінивши в сукупності матеріали справи, проаналізувавши вимоги чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, врахувавши доводи і обґрунтування апеляційної скарги, апеляційний господарський суд погоджується із висновком суду про необхідність призначення у даній справі експертизи, зазначаючи при цьому наступне.

Відповідно до статті 9 Закону "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Відповідно до Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", що був затверджений постановою Кабінету Міністрів України 10.09.2003 за №1440 (далі - НС №1), об`єкти оцінки у нематеріальній формі - об`єкти оцінки, які не існують у матеріальній формі, але дають змогу отримувати певну економічну вигоду. До об`єктів у нематеріальній формі належать фінансові інтереси) частки (паї, акції), опціони, інші цінні папери та їх похідні, векселі, дебіторська і кредиторська заборгованість тощо), а також інші майнові права.

Пунктом 38 НС №1 передбачено, що для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи:

- майновий (для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів);

- дохідний (базується на врахуванні принципів найбільш ефективного використання та очікування, відповідно до яких вартість об`єкта оцінки визначається як поточна вартість очікуваних доходів від найбільш ефективного використання об`єкта оцінки, включаючи дохід від його можливого перепродажу);

- порівняльний (передбачає аналіз цін продажу та пропонування подібного майна з відповідним коригуванням відмінностей між об`єктами порівняння та об`єктом оцінки.

Згідно з пунктом 33 НС №1 оцінка майна з метою відображення її результатів у бухгалтерському обліку в порядку, встановленому законодавством про бухгалтерський облік, проводиться з урахуванням того, що: справедлива вартість активу дорівнює його ринковій вартості у разі можливості її визначення у порядку, встановленому цим та іншими національними стандартами.

Статтею 3 Закону "Про акціонерні товариства" визначено, що акціонерне товариство - це господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями.

Оцінка ринкової вартості акцій передбачає оцінку цілісного майнового комплексу акціонерного товариства.

Відповідно до пунктів 7, 9, 10 Національного стандарту №3 "Оцінка цілісних майнових комплексів", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.11.2006 №1655 (далі - НС №3) для проведення оцінки цілісного майнового комплексу застосовуються такі основні методичні підходи: майновий; дохідний; порівняльний.

Основним методом майнового підходу до оцінки цілісного майнового комплексу є метод накопичення активів. Метод накопичення активів полягає у визначенні чистої вартості активів цілісного майнового комплексу. Чиста вартість активів цілісного майнового комплексу визначається як різниця між вартістю активів та вартістю його зобов`язань, визначених на дату оцінки відповідно до вимог пункту 11 НС №3.

Основним методом дохідного підходу, що застосовується для проведення оцінки цілісних майнових комплексів, є метод дисконтування грошового потоку (пункт 14 НС №3). Основними методами порівняльного підходу до оцінки цілісних майнових комплексів є метод ринку капіталу та метод ринкових угод (пункт 27 НС №3).

У постанові від 03.06.2024 у справі №917/542/22 Верховний Суд зазначив, що як для процедури обов`язкового продажу акцій, проведеній відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах" від 23.03.2017 №1983-VIII (далі - Закон №1983-VIII), так і для процедури обов`язкового продажу акцій, проведеній відповідно до статті 65-2 Закону "Про акціонерні товариства", є релавантними висновки, викладені Верховним Судом у постанові від 15.06.2022 у справі №905/671/19 про те, що визначена суб`єктом оціночної діяльності ринкова вартість акцій має відповідати справедливій ціні, а також щодо необхідності врахування спеціальних положень законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність для визначення ринкової ціни акцій.

Так, у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №905/671/19 міститься посилання на те, що оцінка пакету акцій у 100% означає оцінку товариства як єдиного (цілісного) майнового комплексу, відповідно, що така оцінка має здійснюватися саме з урахуванням положень НС №1 та НС №3.

Відповідно до пункту 38 НС №1 для проведення оцінки цілісного майнового комплексу використовуються такі основні методологічні підходи: майновий (метод вартості чистих активів і метод оцінки вартості ліквідації), порівняльний (метод ринку капіталу та метод ринкових угод), дохідний (дисконтування грошових потоків або дивідендів).

Усуваючи розбіжності у судовій практиці, Верховний Суд у справі №905/671/19 уточнив правові висновки щодо застосування статей 8 та 65-2 Закону "Про акціонерні товариства", які містяться у постановах від 16.02.2021 у справі №910/8714/18 та від 17.02.2021 у справі №905/1926/18 таким чином, що:

- при визначенні ринкової (справедливої) вартості акцій оцінці підлягає 1 акція у 100% пакеті акцій (оцінка цілісного майнового комплексу товариства), а не у міноритарному пакеті,

- у зв`язку з цим має бути обов`язково застосований НС №3, який передбачає застосування трьох методів оцінки (майновий; дохідний; порівняльний), включно з майновим, а також Методика комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 відповідно до Порядку ведення Реєстру методик проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02.10.2008 №1666/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.10.2008 за №924/15615 (реєстраційний номер Методики 0.1.18);

- майновий метод оцінки має бути обов`язково застосований поряд з іншими методами оцінки;

- не підлягає застосуванню контрольна знижка, передбачена НС №1.

У пункті 152 постанови Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №905/671/19 зазначено, що для забезпечення єдності судової практики щодо застосування статей 8, 65-2 Закону "Про акціонерні товариства", Палата уточнює висновки, зроблені у вказаних вище постановах Верховного Суду, і зазначає, що поняття "справедлива вартість" означає не конкретну грошову суму (величину), а дотримання емітентом (наглядовою радою) передбаченого законом порядку визначення ринкової вартості акцій, який передбачає необхідність обрання найбільшої вартості, якщо ринкова вартість може бути розрахована за різними підходами та методами, та за відсутності вирішального впливу мажоритарного акціонера на рішення наглядової ради, яка обирає суб`єкта оціночної діяльності та затверджує ринкову вартість акцій, визначену таким суб`єктом. Наглядова рада може вважатися такою, що не знаходиться під впливом мажоритарного акціонера у випадку наявності у її складі незалежних директорів, які становлять більшість від такого складу на момент ухвалення рішення про затвердження ринкової вартості акцій.

Отже, з урахуванням наведених у вказаній постанові висновків, для цілей визначення ціни обов`язкового продажу акцій - ринкової (справедливої) вартості акцій підлягають застосуванню не будь-які методи та стандарти, а саме ті, що можуть застосовуватися для визначення вартості такого майна як акції у 100% пакеті (висновки, наведені у пункті 5.31 постанови Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №905/671/19).

Відповідно, як для процедури обов`язкового продажу акцій, проведеної відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах" від 23.03.2017 №1983-VIII (далі - Закон №1983-VIII), так і для процедури обов`язкового продажу акцій, проведеної відповідно до статті 65-2 Закону "Про акціонерні товариства", ринкова (справедлива) вартість акцій визначається як найбільша вартість акцій, розрахована саме тими методами та стандартами, що можуть застосовуватися для визначення вартості такого майна як акції у 100% пакеті та розрахунок за якими (методами та стандартами) було здійснено з дотриманням визначених нормативними актами правилами визначення ціни акцій.

З огляду на викладене, вирішуючи спір у справі щодо стягнення різниці між визначеною ціною акцій у публічній безвідкличній вимозі та справедливою ціною таких акцій, про яку зазначає позивач, суд має перевірити не тільки обставини щодо дотримання емітентом (наглядовою радою) передбаченого законом порядку визначення ринкової вартості акцій, а також дотримання відповідних нормативних приписів визначення ринкової вартості акцій при дослідженнях, які були проведені на замовлення сторін, які, за їх доводами, відображають дійсну справедливу ціну акцій.

Судова колегія наголошує про встановлений імперативний стандарт визначення «справедливої вартості» акцій при процедурі примусового викупу (squeeze-out), згідно з яким оцінці підлягає не міноритарний пакет, а одна акція у складі 100% пакету (цілісного майнового комплексу). Такий підхід вимагає обов`язкового та комплексного застосування майнового, дохідного та порівняльного методів відповідно до Національного стандарту №3 та Методики 0.1.18, де підсумковою ринковою ціною визнається найбільша з величин, отриманих у результаті розрахунків за вказаними методами.

Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України" діяльність судових експертів, пов`язана з оцінкою майна, здійснюється на умовах і в порядку, передбачених Законом України "Про судову експертизу", з урахуванням особливостей, визначених цим Законом щодо методичного регулювання оцінки такого майна. При цьому у дослідницькій частині висновку судового експерта відображаються всі процедури, пов`язані з оцінкою майна, встановлені нормативно-правовими актами з оцінки майна. Інші положення цього Закону не поширюються на судових експертів.

У постанові Верховного Суду від 02.04.2025 у справі №910/7294/22 викладено наступні висновки: «у разі наявності між сторонами спору щодо визначення вартості акцій та якщо жодною стороною не надано висновку експерта (незалежної оцінки ринкової вартості акцій) з цих питань (або в разі його відхилення), саме на суд покладається обов`язок належним чином з`ясувати ключове питання, а саме визначення ринкової (справедливої) вартості акцій.

У разі наведення позивачем свого розрахунку ринкової вартості акцій, суд має перевірити цей розрахунок позивача на предмет його правильності та відповідності вимогам чинного законодавства.

При цьому при перевірці правильності визначення ринкової вартості акцій за розрахунками як позивача, так і відповідача, суд у разі виникнення необхідності відповідно до статті 99 Господарського процесуального кодексу України має право призначити експертизу у справі.

З урахуванням наведеного, судова колегія зазначає, що матеріали даної справи не містять розрахунку ринкової вартості акцій, проведеного із обов`язковим та комплексним застосуванням майнового, дохідного та порівняльного методів відповідно до Національного стандарту №3 та Методики 0.1.18, з якої можна визначити найбільшу з величин, отриманих у результаті розрахунків за вказаними методами.

Вищевказані фактичні обставини не можуть бути з`ясовані виключно на підставі здійсненого позивачем самостійно розрахунку, оскільки вони не дозволяють однозначно встановити ринкову вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020.

Крім того, сторони взаємно не визнають викладені кожним фактичні обставини, що ще раз підтверджує потребу у проведенні об`єктивного технічного дослідження із залученням фахівця у спеціальній сфері.

Таким чином, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що у даному випадку є необхідним призначення судової експертизи, оскільки з характеру заявлених сторонами позовних вимог та заперечень вбачається наявність спору щодо фактичної суми вартості однієї акції відповідача.

Доводи апеляційної скарги про відсутність необхідності призначення судової економічної експертизи колегія суддів вважає необґрунтованими та такими, що ґрунтуються на неправильному тлумаченні відповідних правових висновків Верховного Суду.

Обґрунтовуючи свою позицію, скаржник посилається на постанову Верховного Суду від 03.02.2025 у справі №910/8714/18, вважаючи, що вартість однієї акції може бути визначена виключно на підставі самостійного розрахунку позивача за балансовою вартістю чистих активів без проведення судової експертизи.

Водночас наведені доводи не враховують фактичні обставини даної справи.

Так, у справі №910/8714/18 Верховний Суд дійсно погодився з можливістю визначення вартості однієї акції за балансовою вартістю чистих активів відповідно до розділу 3.6 Методики комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств.

Однак вирішальним для такого висновку стало те, що самостійний розрахунок позивача у цій справі узгоджувався з результатами судово-економічної експертизи, проведеної у межах відповідного судового провадження, та не суперечив їм.

Із матеріалів справи №910/8714/18 убачається, що судами було встановлено: розрахунок вартості однієї акції, здійснений позивачем за методом чистих активів, фактично відтворював результат експертного визначення вартості пакета акцій у 100% розмірі, поділеного на загальну кількість акцій товариства.

Таким чином, Верховний Суд не звільняв суди від необхідності експертної оцінки як такої, а лише констатував відсутність спору щодо результату, підтвердженого експертизою.

Аналогічний підхід простежується і в постанові Верховного Суду від 05.11.2025 у справі №910/7294/22, на яку також посилається скаржник.

У цій справі Верховний Суд звернув увагу на існування пов`язаної справи №910/7318/22 щодо того самого емітента - АТ «Житомиробленерго», у межах якої була призначена та проведена комплексна оціночна і судово-економічна експертиза, за результатами якої складено відповідний експертний висновок.

Саме наявність такого експертного висновку дала змогу суду у справі №910/7294/22 встановити справедливу ціну акцій за майновим підходом та перевірити, що самостійний розрахунок позивача за балансовою вартістю чистих активів не перевищує та не суперечить результатам експертної оцінки.

Лише за таких умов Верховний Суд визнав можливим погодитися з розрахунками позивача без повторного призначення експертизи у цій справі.

Натомість у справі №916/3745/25 щодо встановлення ціни акцій АТ "Херсонобленерго", що розглядається судом , на відміну від вищенаведених скаржником та проаналізованих судовою колегією справ, у наявних матеріалах справи відсутній будь-який судово-економічний або оціночний експертний висновок, який би дозволяв суду перевірити правильність, повноту та відповідність вимогам законодавства розрахунків сторін щодо вартості акцій.

Так само вже зазначено вище, що у матеріалах справи відсутній належний звіт суб`єкта оціночної діяльності, який відповідав би вимогам Національних стандартів №1 та №3 і був би здійснений із застосуванням усіх обов`язкових методичних підходів.

За таких обставин посилання скаржника на практику Верховного Суду є вибірковим та не враховує ключової умови, за якої суди визнавали можливим визначення вартості акцій без нового експертного дослідження, а саме - наявності в матеріалах справи експертного підтвердження відповідного розрахунку або його узгодженості з результатами проведеної судової експертизи.

Відсутність у справі спеціальних знань, підтверджених експертним висновком, унеможливлює для суду перевірку дотримання вимог Національних стандартів оцінки, правильності застосування майнового, дохідного та порівняльного підходів, а також встановлення того, чи відповідає визначена вартість акцій критерію справедливості у розумінні правових висновків Верховного Суду.

З огляду на викладене, колегія суддів доходить висновку, що доводи скаржника про відсутність необхідності призначення судової економічної експертизи є безпідставними, такими, що не відповідають обставинам та справи та висновкам Верховного Суду, а висновок суду першої інстанції про необхідність її проведення - законним, обґрунтованим та таким, що відповідає усталеній судовій практиці.

Враховуючи положення Національного стандарту №1,3 та Методики, судова колегія зазначає, що питання, поставлені на вирішення судової економічної експертизи, хоча й спрямовані на з`ясування спірних обставин, однак не в повній мірі відображають спеціальні вимоги законодавства та усталену практику Верховного Суду щодо порядку визначення ринкової (справедливої) вартості акцій у 100% пакеті.

Зокрема, поставлене питання щодо визначення вартості акцій за майновим методом окремо не враховує того, що відповідно до НС №3 та правових позицій Верховного Суду ринкова (справедлива) вартість акцій має визначатися за результатами застосування усіх трьох методичних підходів із подальшим обранням найбільшої з отриманих величин, за умови дотримання встановлених нормативними актами правил оцінки.

Крім того, формулювання питання щодо того, якому методу оцінки має бути надана перевага, без одночасного встановлення вартості акцій із застосуванням кожного з обов`язкових підходів, не дозволяє у повному обсязі з`ясувати, чи відповідає визначена ринкова вартість критерію справедливості у розумінні пункту 152 постанови Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №905/671/19, відповідно до якого справедлива вартість передбачає дотримання процедури та обрання найбільшої вартості, розрахованої належними методами.

З метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, судова колегія вважає за необхідне поставити на вирішення судової економічної експертизи такі питання:

1. Яка ринкова (справедлива) вартість однієї простої іменної акції АТ «Херсонобленерго» станом на 08.12.2020, визначена у складі 100% пакета акцій як цілісного майнового комплексу, із обов`язковим застосуванням окремо майнового, дохідного та порівняльного підходів відповідно до вимог Закону України «Про акціонерні товариства», Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність», Національних стандартів №1 та №3 та Методики комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств?;

2. Якому методу оцінки має бути надана перевага з метою визначення ринкової вартості однієї акції АТ «Херсонобленерго» станом на 08.12.2020 з урахуванням вимог законодавства щодо обрання найбільшої вартості, розрахованої належними методами.

Уточнення та конкретизація питань, поставлених експерту, спрямовані на забезпечення її відповідності спеціальним нормам законодавства, що, у свою чергу, сприятиме правильному та справедливому вирішенню спору по суті.

Інші заперечення апелянта зводяться до встановлення фактичних обставин справи та надання їм оцінки, що є неможливим на цій стадії судового процесу та не можуть бути підставою для скасування постановленої у справі ухвали, наведені доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції.

При цьому, заявники за наслідками проведення експертизи не позбавлені права доводити ті чи інші обставини відповідним доказами, оскільки висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів зауважує на тому, що зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунуті.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Пунктом 6 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, зумовленим неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.

Враховуючи те, що при призначенні судової експертизи матеріали справи направляються до судово-експертної установи і в цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, суд в такому випадку може скористатися своїм правом, наданим йому процесуальним законом, що не може вважатися порушенням норм процесуального права.

Згідно із ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст.129, 269, 270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 про призначення експертизи та зупинення провадження у справі №916/3745/25 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 - змінити, виклавши п.4 резолютивної частини ухвали в наступній редакції:

« 4. На вирішення судової економічної експертизи поставити питання:

1. Яка ринкова (справедлива) вартість однієї простої іменної акції АТ «Херсонобленерго» станом на 08.12.2020, визначена у складі 100% пакета акцій як цілісного майнового комплексу, із обов`язковим застосуванням окремо майнового, дохідного та порівняльного підходів відповідно до вимог Закону України «Про акціонерні товариства», Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність», Національних стандартів №1 та №3 та Методики комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств?;

2. Якому методу оцінки має бути надана перевага з метою визначення ринкової вартості однієї акції АТ «Херсонобленерго» станом на 08.12.2020 з урахуванням вимог законодавства щодо обрання найбільшої вартості, розрахованої належними методами.»

В іншій частині ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і відповідно до приписів статті 287 Господарського процесуального кодексу України оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 26.01.2026.

Головуючий суддя А.І. Ярош

судді Г.І. Діброва

Н.М. Принцевська