РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

26.01.2026Справа № 910/14373/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом Центральної виборчої комісії

до Чернівецької обласної державної адміністрації

про стягнення 1 253 891,22 грн

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Центральна виборча комісія (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Чернівецької обласної державної адміністрації (далі - відповідач) про стягнення збитків в розмірі 1 253 891,22 грн. та 18 000,00 грн. - витрат, понесених на проведення незалежної оцінки для визначення розміру збитків.

Позовні вимоги мотивовано неналежним виконанням відповідачем умов договору №71/044/25-2008 від 23.04.2008.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №910/14373/25. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

У задоволенні клопотання Центральної виборчої комісії про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

03.12.2025 відповідач через систему «Електронний суд» подав клопотання про залучення до участі у справі № 910/14373/25 на стороні Відповідача Чернівецьку районну державну адміністрацію в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

10.12.2025 позивач подав до суду письмові заперечення на клопотання.

Відповідно до ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Як вбачається із поданого клопотання, відповідачем не наведено належного обґрунтування, яким чином рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки Чернівецької районної державної адміністрації.

Враховуючи те, що відповідачем не обґрунтовано того, що рішення у справі може вплинути на права або обов`язки Чернівецької районної державної адміністрації, договір №71/044/25-2008 відповідального зберігання від 23.04.2008 укладено позивачем та відповідачем, суд дійшов до висновку про відхилення поданого клопотання про залучення третьої особи без самостійних вимог на предмет спору.

19.12.2025 відповідач через систему «Електронний суд» подав клопотання про призначення у справі судової товарознавчої експертизи.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного позову є вимоги позивача про стягнення з відповідача збитків в розмірі 1 253 891,22 грн.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд постає перед необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Отже, якщо суд доходить висновку, що для того, щоб надати оцінку певним обставинам справи йому потрібні певні знання, суд вправі призначити судову експертизу, поставивши перед експертом конкретні запитання, врахувавши клопотання сторін або сформулювавши питання експерту на власний розсуд.

Також, вирішуючи питання про призначення у справі судової експертизи, суд враховує, що тягар доведення наявності чи відсутності обставин, на яких ґрунтуються заперечення, лежить на стороні, яка на них посилається.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку у разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи (постанови Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №902/834/20, від 13.08.2021 у справі №917/1196/19, від 30.09.2021 у справі №927/110/18).

Призначення експертизи є правом, а не обов`язком господарського суду, при цьому питання щодо призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи. Аналогічний висновок наведений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.04.2021 у справі №927/685/20.

Відповідно до частини 1 статті 101 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Тобто, Господарським процесуальним кодексом України на учасників процесу покладається обов`язок спочатку самостійно вжити заходи для надання експертного висновку і лише у разі відсутності такої можливості, що також має бути підтверджено відповідними доказами, сторона звертається з клопотанням про призначення експертизи до суду.

До того ж, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Статтею 98 ГПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Крім того, слід зауважити, що висновок судового експерта для господарського суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється господарським судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу (ст.104 ГПК України).

З огляду на приписи ст. 99, 101 ГПК України, проаналізувавши клопотання відповідача про призначення судової експертизи, враховуючи предмет та підстави позову, оскільки в матеріалах справи міститься звіт про оцінку розміру збитків, а також те, що відповідач не був позбавлений можливості самостійно замовити експертне дослідження для отримання висновку експерта, який би був оцінений судом при дослідженні доказів по справі, клопотання відповідача про призначення судової товарознавчої експертизи задоволенню не підлягає.

11.12.2025 відповідач подав письмовий відзив, в якому проти позову заперечував. зазначивши, що фактичний строк експлуатації виборчих скриньок, переданих у 2008 році становить 16 років, матеріал, з якого виготовлені виборчі скриньки за своєю природою вже приходить в непридатний для використання стан, а саме помутніння пластику чи оргскла, з якого виготовлений корпус виборчих скриньок, зношення кріплень та замків, а також корозія на алюмінію, який також є невід`ємною частиною конструкції скриньок, вважаючи фізичний знос неможливо оцінити у 15 %, оскільки при реальному строку використання понад 15 років це є необ`єктивним та економічно необґрунтованим висновком.

Позивач, 16.12.2025 через систему «Електронний суд» подав до суду відповідь на відзив.

19.12.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив.

25.12.2025 позивач подав до суду заперечення на клопотання Чернівецької обласної державної адміністрації про призначення судової товарознавчої експертизи.

У частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Центральною виборчою комісією (далі - позивач, Комісія) та Чернівецькою обласною державною адміністрацією (далі - відповідач, Зберігач) 23.04.2008 укладено Договір №71/044/25-2008, за яким Комісія передає Зберігачу на безоплатне відповідальне зберігання виборчі скриньки у кількості 2541 шт., у тому числі: 1426 шт. великих (стаціонарних), 1115 шт. малих (переносних), за актом прийому-передачі, який підписується уповноваженими представниками Сторін.

Цей Договір згідно п.6.1 є безстроковим, вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та скріплення печатками.

За умовою п.3.1 договору Виборчі скриньки вважаються переданими Комісією Зберігачу з моменту підписання акту прийому-передачі уповноваженими представниками Сторін.

На підставі акту прийому-передачі стаціонарних та переносних виборчих скриньок Центральна виборча комісія передала, а Чернівецька обласна державна адміністрація отримала наступну продукцію: Велика виборча скринька в кількості 1426 загальною вартістю 611 991,67 грн., Мала виборча скринька в кількості 1115 загальною вартістю 129340,00 грн. Акт прийому-передачі стаціонарних та переносних виборчих скриньок підписаний сторонами у справі та скріплений печатками.

Згідно п.3.2 договору Зберігач зобов`язується на вимогу Комісії повернути виборчі скриньки в придатному для їх подальшого використання стані, протягом п`яти календарних днів. Виборчі скриньки вважаються повернутими Зберігачем Комісії з моменту підписання акта приймання-передачі уповноваженими представниками Сторін (п.3.3).

Відповідно до п.2.4 договору Комісія має право: у будь-який час вимагати повернення всіх або частини виборчих скриньок.

У разі неповернення виборчих скриньок у строк, визначений Комісією, вимагати їх повернення, відповідно до норм чинного законодавства України, зі стягненням неустойки. Здійснені Зберігачем видатки на зберігання виборчих скриньок Комісія не відшкодовує у будь-якому випадку.

З метою встановлення фактичної наявності та стану виборчих скриньок, що перебувають на відповідальному зберіганні Чернівецької обласної державної адміністрації та балансі Центральної виборчої комісії, на підставі розпорядження Центральної виборчої комісії №22 від 06.05.2025 доручено провести з 19 травня до 04 червня 2025 року інвентаризацію виборчих скриньок з перевіркою їх фактичної наявності, стану та документального підтвердження станом на 01 травня 2025 року.

За результатами проведення інвентаризації виборчих скриньок, що перебувають на безоплатному відповідальному зберіганні у Чернівецькій обласній державній адміністрації, в період з 19 травня до 30 травня 2025 року інвентаризаційною комісією встановлено наступне: за даними бухгалтерського обліку по рахунку 1113/21 (Малоцінні необоротні матеріальні активи) обліковується 2 483 виборчі скриньки (з них: 1 279 великих (стаціонарних) та 1 194 малих (переносних), первісна вартість яких загалом становить 750 213,79 грн. Водночас, за вказаним рахунком інвентаризаційною комісією встановлено нестачу 10 великих (стаціонарних) виборчих скриньок на суму 4 291,60 грн.

Серед фактичної наявності зазначених виборчих скриньок інвентаризаційною комісією зафіксовано, що 33 виборчі скриньки на суму 13 849,12 грн (з них: 32 великі (стаціонарні) на суму 13 733,12 грн та 1 мала (переносна) на суму 116,00 грн пошкоджені та непридатні для подальшого використання.

Рекомендовано вивести з балансового обліку виборчі скриньки, які були пошкоджені та є непридатними для подальшого використання в кількості 32 стаціонарні (великі) виборчі скриньки за ціною 429,16 грн на суму 13 733,12 грн та 1 переносну (малу) виборчу скриньку за ціною 116,00 грн, а також встановлені як нестачі під час зберігання Чернівецькою обласною державною адміністрацією в кількості 10 стаціонарних (великих) виборчих скриньок за ціною 429,16 грн на суму 4 291,60 грн з подальшим їх обліком на позабалансовому рахунку 073 (Невідшкодовані нестачі і втрати від псування цінностей розпорядників бюджетних коштів) на час вжиття заходів, спрямованих на відшкодування збитків завданих державі.

По рахунку 073 (Невідшкодовані нестачі і втрати від псування цінностей розпорядників бюджетних коштів): обліковуються невідшкодовані нестачі встановлені в результаті проведеної у 2023 та 2024 роках інвентаризації скриньок, що знаходились на безоплатному відповідальному зберіганні у Чернівецькій обласній державній адміністрації в кількості 155 виборчих скриньок на загальну суму 62 875,16 грн, з яких під час проведення інвентаризації виборчих скриньок інвентаризаційною комісією підтверджено нестачу 87 великих виборчих скриньок за ціною 429,16 грн на загальну суму 37 336,92 грн, та встановлено фактичну наявність виборчих скриньок, які раніше рахувались як нестача, а саме: 8 великих виборчих скриньок за ціною 383,53 грн на загальну суму 3 068,24 грн та 60 малих виборчих скриньок за ціною 374,50 грн на загальну суму 22 470,00 грн.

На підставі проведеної інвентаризації виборчих скриньок, запропоновано відновити на балансовому обліку Центральної виборчої комісії списані у 2023 році: великі виборчі скриньки в кількості 8 одиниць за ціною 383,53 грн на загальну суму 3 068,24 грн; переносні (малі) виборчі скриньки в кількості 60 одиниць за ціною 374,50 грн на суму 22 470,00 грн.

Доручено управлінню матеріально-технічного забезпечення та інфраструктури Секретаріату Центральної виборчої комісії забезпечити проведення незалежної оцінки завданих збитків, розмір яких визначається відповідно до Порядку визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22 січня 1996 року № 116, та Методики оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 року № 1891 "Про затвердження Методики оцінки майна".

Під час проведення інвентаризації виборчих скриньок встановлено порушення порядку їх обліку та зберігання.

При проведені інвентаризації виборчих скриньок, що перебувають на безоплатному відповідальному зберіганні у Чернівецькій обласній державній адміністрації, виявлено відсутність номерів на виборчих скриньках, непоодинокі випадки зберігання скриньок не в упаковці, в зібраному вигляді та у приміщеннях, що не відповідають вимогам до приміщень для зберігання товарно-матеріальних цінностей, про що відображено в протоколі, інвентаризаційному описі від 19 травня 2025 року № 3 та в звіряльній відомості від 28 травня 2025 року № 1.

Як вказує позивач та слідує з матеріалів справи, за результатами проведеної в 2025 році інвентаризації виборчих скриньок, що перебувають на відповідальному зберіганні Чернівецької ОДА та на балансі Позивача, установлено нестачу 97 великих (стаціонарних) виборчих скриньок, а також виявлено, що 33 (з них 32 великі (стаціонарні) та 1 мала (переносна) виборчі скриньки пошкоджені та непридатні для подальшого використання.

Позивач, звернувся до Відповідача з вимогою №21-38-1663 від 10.06.2025 про вжиття заходів і прийняття рішення щодо нестачі виборчих скриньок, у якій запропонував не пізніше 01 липня 2025 року поінформувати Комісію про причини нестачі (втрати) виборчих скриньок, установлених інвентаризаційною комісією Центральної виборчої комісії, зокрема чи виникла така нестача (втрата) внаслідок зловживань посадовими особами Чернівецької обласної державної адміністрації, та чи вживалися заходи щодо запобігання такій нестачі (втраті).

Крім того, у зазначений строк позивач просив повідомити Комісію про заплановані (вжиті) заходи щодо відшкодування Центральній виборчій комісії збитків, завданих нестачею (втратою) 97 виборчих скриньок та псуванням (пошкодженням) 33 виборчих скриньок, або самостійного придбавання у відповідного суб`єкта господарювання нових скриньок з метою забезпечення дотримання вимог пункту 2.10 Порядку, а також про заходи щодо забезпечення належного зберігання та обліку виборчих скриньок відповідно до Порядку.

З метою відновлення контролю за обліком та фактичним станом виборчих скриньок, Відповідач повідомив позивача листом №01.51/13-4262 від 01.07.2025, про те, що планує здійснити наступні заходи: впорядкування розподілу наявних виборчих скриньок відповідно до змін адміністративних меж новоутворених районів; переукладання договорів про відповідальне зберігання виборчих скриньок між обласною державною адміністрацією, районними державними адміністраціями та міськими радами м. Чернівців та м. Новодністровськ.

Виходячи з необхідності врегулювання виявленої нестачі виборчих скриньок Чернівецька обласна державна адміністрація у вказаному листі зазначила, що розглядає питання про відшкодування вартості втраченого (пошкодженого) майна у розмірі, який буде визначено ЦВК відповідно до Методики оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 року №1891, у зв`язку з чим просила надати відповідні розрахунки.

В подальшому, з метою визначення розміру реальних збитків Центральною виборчою комісією (надалі - Замовник) та Приватним підприємством «Зорі України» (надалі - Виконавець) укладено договір №42 від 30.06.2025, за яким Виконавець зобов`язався своїми силами та засобами надати послугу з проведення незалежної оцінки для визначення розміру реальних збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі внаслідок установлення факту нестачі, псування об`єктів державної власності, що перебувають на відповідальному зберіганні Чернівецької обласної державної адміністрації та на балансі Центральної виборчої комісії, а Замовник зобов`язався прийняти та оплатити належно надану Послугу відповідно до умов Договору.

Згідно звіту про оцінку розміру збитку, складеного на замовлення Позивача, величина розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі внаслідок установлення факту нестачі, псування об`єктів державної власності, що перебувають на відповідальному зберіганні Чернівецької обласної державної адміністрації та на балансі Центральної виборчої комісії, а саме виборчих скриньок згідно переліку, станом на 28 травня 2025 року становить: 1 044 909, 35 грн. без урахування ПДВ, ПДВ - 208 981,87 грн., разом з ПДВ - 1 253 891,22 грн.

При визначенні вартості пошкодженого майна оцінювачем застосовані методи та прийоми витратного та порівняльного методичних підходів, відповідно вимог Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затвердженого постановою КМ України № 1440 від 10.09.2003р., Національного стандарту № 2 «Оцінка нерухомого майна», затвердженого постановою КМ України № 1442 від 28.10.2004р., «Методики оцінки майна», затвердженого постановою КМ України № 1891 від 10.12.2003р.

Оскільки відповідач в добровільному порядку не відшкодував позивачу суму завданих збитків, позивач звернувся до суду із даним позовом про стягнення з відповідача збитків у загальному розмірі 1 253 891,22 грн.

Як передбачено статтею 936 Цивільного кодексу України за договором зберігання одна сторона (зберігач) зобов`язується зберігати річ, яка передана їй другою стороною (поклажодавцем), і повернути її поклажодавцеві у схоронності.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 938 Цивільного кодексу України зберігач зобов`язаний зберігати річ протягом строку, установленого у договорі зберігання. Якщо строк зберігання у договорі зберігання не встановлений і не може бути визначений виходячи з його умов, зберігач зобов`язаний зберігати річ до пред`явлення поклажодавцем вимоги про її повернення.

Відповідно до ст. 942 Цивільного кодексу України зберігач зобов`язаний вживати усіх заходів, встановлених договором, законом, іншими актами цивільного законодавства, для забезпечення схоронності речі. Якщо зберігання здійснюється безоплатно, зберігач зобов`язаний піклуватися про річ, як про свою власну.

Згідно з ч.ч.1,2 ст. 949 Цивільного кодексу України зберігач зобов`язаний повернути поклажодавцеві річ, яка була передана на зберігання, або відповідну кількість речей такого самого роду та такої самої якості. Річ має бути повернена поклажодавцю в такому стані, в якому вона була прийнята на зберігання, з урахуванням зміни її природних властивостей.

Відповідальність зберігача за втрату (нестачу) або пошкодження речі встановлена статтею 950 Цивільного кодексу України, згідно з частиною 1 якої за втрату (нестачу) або пошкодження речі, прийнятої на зберігання, зберігач відповідає на загальних підставах.

Межі відповідальності зберігача перед поклажодавцем за неналежне виконання своїх обов`язків установлено статтею 951 Цивільного кодексу України, відповідно до змісту якої збитки, завдані поклажодавцеві втратою (нестачею) речі, відшкодовуються зберігачем у разі втрати (нестачі) речі - у розмірі її вартості.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином згідно умов договору та актів цивільного законодавства, а при відсутності таких вказівок - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків та сплата неустойки (пені).

Відповідач не надав належних та допустимих доказів на спростування доводів позивача щодо спричинення йому збитків завданих втратою та пошкодженням виборчих скриньок, які прийнято на відповідальне зберігання відповідачем на підставі договору №71/044/25-2008.

Постановою Центральної виборчої комісії від 22 жовтня 2021 року №435 затверджено Порядок виготовлення, обліку, використання та зберігання виборчих скриньок.

Порядком урегульовано питання виготовлення виборчих скриньок - скриньок для голосування на виборах Президента України, народних депутатів України, місцевих виборах, всеукраїнському референдумі, ведення їх обліку, зберігання Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями та Міністерством закордонних справ України в період поза виборчим процесом, процесом всеукраїнського референдуму, а також використання виборчих скриньок під час проведення загальнодержавних, місцевих виборів, всеукраїнського референдуму (далі - вибори, референдум).

Згідно п.п.2.1,2.2,2.4 Порядку Зберігання виборчих скриньок у період поза виборчим процесом, процесом всеукраїнського референдуму забезпечується відповідно Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а також Міністерством закордонних справ України на підставі договорів про відповідальне зберігання, укладених з Центральною виборчою комісією.

У разі утворення регіональних та/або територіальних представництв Центральної виборчої комісії виборчі скриньки можуть бути передані їм на зберігання в порядку, встановленому Комісією.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а також Міністерство закордонних справ України забезпечують збереження виборчих скриньок, їх облік на позабалансовому рахунку і контроль за використанням згідно з цим Порядком.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації мають право передавати виборчі скриньки на відповідальне зберігання районним, районним у місті Києві, Севастополі державним адміністраціям (далі - місцеві органи виконавчої влади), органам влади Автономної Республіки Крим та органам місцевого самоврядування відповідно Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя, а Міністерство закордонних справ України - закордонним дипломатичним установам України, при яких утворюються закордонні виборчі дільниці, закордонні дільниці з всеукраїнського референдуму (далі разом - закордонні дільниці). При цьому відповідальність за збереження виборчих скриньок та їх облік несуть Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, Міністерство закордонних справ України.

Положеннями пунктів 2.8, 2.9 Порядку передбачено, що Виборчі скриньки зберігаються в розібраному вигляді в упаковці.

Виборчі скриньки зберігаються у приміщеннях, що відповідають вимогам до приміщень для зберігання товарно-матеріальних цінностей.

За умовами розділу 2 договору №71/044/25-2008, серед іншого Зберігач зобов`язувався:

Забезпечити належне зберігання виборчих скриньок.

Вживати протягом усього строку зберігання необхідних заходів для забезпечення схоронності та належного для використання стану виборчих скриньок.

У разі втрати або крадіжки виборчих скриньок (їх комплектуючих) відшкодувати Комісії їх вартість, відповідно до чинного законодавства України.

У разі виявлення пошкоджень виборчих скриньок, що призвели до неможливості відновлення їх первинного вигляду, скласти акт про пошкодження виборчих скриньок та повідомити про це Комісію у найкоротший термін.

За наявності інших підстав для списання виборчих скриньок, надати Комісії відповідні документи.

3а вимогою Комісії повернути виборчі скриньки Комісії у строки, визначені у п.3.2. цього Договору.

Дотримуватись положень про порядок обліку, використання та зберігання виборчих скриньок, встановлених відповідними постановами Центральної виборчої комісії.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України збитками є:

(1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

(2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 3 ст. 22 Цивільного кодексу України).

Отже, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і яке виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна.

Реальні збитки - це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 920/715/17 зроблено висновок, що "збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна. Чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності таких збитків та їх розмір, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками покладено на позивача".

Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

Відповідно до статті 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення (ч. 1, 2 ст. 623 Цивільного кодексу України).

Вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, суд перш за все повинен з`ясувати правові підстави покладення на винну особу зазначеної майнової відповідальності. При цьому, у випадку невиконання договору чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента.

Відповідальність у вигляді відшкодування збитків може бути покладено на особу за наявності в її діях складу цивільного правопорушення. На позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок між такою поведінкою із заподіяними збитками. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків (постанова Верховного Суду від 30.03.2021 у справі № 908/2261/17).

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди/стягнення збитків, суди повинні виходити із того, що для застосування такої санкції, як стягнення збитків, необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою і збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає (постанови Верховного Суду від 09.10.2018 у справі № 908/2261/17, від 30.06.2022 у справі № 916/1466/21).

Отже, за загальним правилом позивач у спорі про стягнення збитків повинен довести не лише протиправність поведінки відповідача, а й наявність таких збитків, обґрунтованість їх розміру, причинний зв`язок між ними та поведінкою відповідача, надати докази, які б підтверджували реальну.

Верховний Суд у постанові від 25.03.2021 у справі № 910/4608/20, зокрема, зазначив, що для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.

При цьому, на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Натомість вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Заперечуючи проти доводів позивача, відповідач зазначив, що в результаті адміністративно-територіальної реформи 2020 року та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2020 року № 1321 «Про затвердження Порядку здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються», Чернівецька районна державна адміністрація є правонаступником майна, прав та обов`язків ліквідованих (реорганізованих) районних державних адміністрацій з якими було укладено договори та які фактично отримували та зберігали виборчі скриньки. Чернівецькою районною державною адміністрацією з моменту її створення подавалися до Чернівецької обласної державної адміністрації інвентаризаційні описи матеріальних цінностей прийнятих на відповідальне зберігання. Зокрема, в грудні 2021 року Чернівецькою районною державною адміністрацією було проведено зняття фактичних залишків матеріальних цінностей, які знаходяться на відповідальному зберіганні станом на 01 грудня 2021 року. Серед іншого, в переліку матеріальних цінностей, які перебувають на відповідальному зберіганні, зазначено виборчі скриньки в розрізі районів реорганізованих районних державний адміністрацій. Листом від 02 грудня 2022 року № 01-42/4-2100 Чернівецька районна державна адміністрація проінформувала Чернівецьку обласну державну адміністрацію про наявність обладнання для функціонування автоматизованої інформаційно телекомунікаційної системи «Державний реєстр виборців» та надала інвентаризаційний опис матеріальних цінностей, прийнятих на відповідальне зберігання, де серед іншого, зазначено виборчі скриньки в повній кількості. Однак, починаючи з грудня 2023 року Чернівецька районна державна адміністрація повідомила про нестачу виборчих скриньок. Беручи до уваги зазначене, Чернівецька районна державна адміністрація зберігала фактично виборчі скриньки та несла відповідальність за їх втрату та пошкодження. Зазначивши, що фізичний знос пошкоджених скриньок неможливо оцінити у 15 %, вважаючи, що при реальному строку використання понад 15 років це є необ`єктивним та економічно необґрунтованим висновком.

Відповідно до ст. 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначення умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з частиною 1 статтею 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір, відповідно до ст. 629 ЦК України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідач, уклавши договір, погодився з його умовами. За умовами укладеного договору №71/044/25-2008 відповідальність за збереження, пошкодження та втрату, переданих відповідачу виборчих скриньок покладається на Чернівецьку обласну державну адміністрацію, як на зберігача за Договором, а не на Чернівецьку районну державну адміністрацію як правонаступника.

Абзацом першим пункту 2.10 Порядку передбачено, що розмір збитків, завданих втратою (нестачею) чи пошкодженням під час зберігання обласними державними адміністраціями виборчих скриньок, які відшкодовуються Комісії, визначається відповідно до Методики оцінки майна оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 року № 1891.

Згідно пункту 81 Методики Положення цього розділу застосовуються для визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі в особі державних органів, державних підприємств; територіальній громаді в особі органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств або суб`єкту господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, у разі необхідності обґрунтування наявності або установлення факту розкрадання, нестачі, знищення, псування майна.

Пунктом 82 Методики передбачено, що визначення розміру збитків переважно здійснюється шляхом проведення незалежної оцінки. У разі коли державний орган або орган місцевого самоврядування є замовником проведення такої оцінки, виконавець оцінки обирається на конкурсних засадах.

З метою забезпечення проведення незалежної оцінки збитків здійснюється:

проведення інвентаризації майна після встановлення факту розкрадання, нестачі, знищення, псування такого майна (далі - пошкоджене майно) відповідно до визначеного законодавством порядку. Датою інвентаризації є останнє число місяця, в якому встановлено такий факт;

збір та підготовка замовником оцінки документів, що відповідно до пункту 84 цієї Методики є вихідними даними для незалежної оцінки збитків;

відбір виконавця оцінки збитків і укладення з ним договору про проведення оцінки;

надання замовником виконавцю оцінки вихідних даних для оцінки збитків.

У разі оцінки збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі (територіальній громаді) в особі органів приватизації, внаслідок установлення факту розкрадання, нестачі, знищення, псування об`єкта приватизації, який повертається у державну (комунальну) власність, його інвентаризація проводиться відповідно до порядку, встановленого Мінфіном, та пункту 8 цієї Методики. Інвентаризація об`єкта приватизації, що повертається у державну (комунальну) власність, проводиться станом на день розірвання договору купівлі-продажу або у випадку примусового повернення зазначеного об`єкта - станом на останню звітну дату, встановлену рішенням органу приватизації.

Під час інвентаризації наявного пошкодженого майна інвентаризаційною комісією виготовляються документи, що засвідчують технічний стан пошкодженого майна, наявність його складових, зміну функціональних, технічних, споживчих характеристик.

Незалежна оцінка збитків проводиться із застосуванням оціночних процедур будь-якого з методичних підходів та їх поєднання, які найбільш повно відповідають меті оцінки, з урахуванням вимог статті 22 Цивільного кодексу України. Обґрунтування застосування методичних підходів та окремих оціночних процедур у процесі оцінки зазначається у звіті про оцінку збитків (п.85 Методики).

Згідно п. 86 Методики у разі неможливості фізичного відновлення пошкодженого майна або у разі, коли вартість його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали пошкодження, та зносу, що не підлягає усуненню під час ремонту, в сумі не меншій за ринкову вартість такого майна до завдання майнової шкоди, розмір реальних збитків дорівнює ринковій вартості неспеціалізованого майна, визначеній із застосуванням порівняльного та (або) дохідного підходів, або залишковій вартості відтворення (заміщення) спеціалізованого майна, визначеній із застосуванням витратного підходу з урахуванням його стану до розкрадання, нестачі, знищення, псування. За умови повернення пошкодженого майна державі в особі державних органів, державних підприємств; територіальній громаді в особі органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств або суб`єкту господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, розмір реальних збитків дорівнює вартості такого майна, визначеній на дату оцінки з урахуванням його стану до розкрадання, нестачі, знищення, псування, зменшеній на вартість пошкодженого майна, визначену з урахуванням його стану після розкрадання, нестачі, знищення, псування.

У разі коли пошкоджене майно підлягає фізичному відновленню і при цьому вартість його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали розкрадання, нестачу, знищення, псування, та зносу, що не підлягає усуненню під час ремонту, в сумі не перевищує його ринкової вартості до розкрадання, нестачі, знищення, псування, розмір реальних збитків дорівнює сумі вартості його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали розкрадання, нестачу, знищення, псування, та зносу, що не підлягає усуненню. При цьому вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових визначається шляхом застосування методу прямого відтворення.

З огляду на положення Методики оцінки майна, розмір збитків, завданих Відповідачем, визначається шляхом проведення їх незалежної оцінки із застосуванням оціночних процедур будь-якого з методичних підходів та їх поєднання, які найбільш повно відповідають меті оцінки, з урахуванням вимог статті 22 ЦК України, виходячи саме з ринкової (а не балансової) вартості майна, визначеної на дату оцінки, з урахуванням його стану до нестачі, знищення, псування.

Відповідач, прийнявши від позивача на безоплатне відповідальне зберігання виборчі скриньки та частково їх втративши, своїми діями порушив умови договору №71/044/25-2008 та приписи ст. 936 Цивільного кодексу України, тим самим наніс збитки позивачу, які зобов`язаний відшкодувати.

Враховуючи те, що позивач у встановленому законом порядку довів належними і допустимими доказами наявності тих обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, позовна вимога Центральної виборчої комісії до Чернівецької обласної державної адміністрації про стягнення збитків в розмірі 1 253 891,22 грн. є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги про стягнення 18 000,00 грн. витрат, понесених на проведення незалежної оцінки, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 3 ст. 123 ГПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, про стягнення 18 000,00 грн. витрат, понесених на проведення незалежної оцінки позивач до позовної заяви долучив договір №42 від 30.06.2025, акт приймання-передачі наданої послуги від 30.07.2025, платіжну інструкцію №495 від 31.07.2025 на суму 18 000,00 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані ці витрати з розглядом справи.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи.

Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ.

Оскільки судом задоволену позовну вимогу про стягнення збитків, яка є основного вимогою, похідна позовна вимога про стягнення 18 000,00 грн. - витрат, понесених на проведення незалежної оцінки підлягає задоволенню.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд дає вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах. При цьому суд наголошує, що усі інші доводи та міркування сторін, окрім зазначених у мотивувальній частині рішення, взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду та не суперечать дійсним обставинам справи і положенням законодавства.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог повністю.

Судові витрати відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 74, 76, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Чернівецької обласної державної адміністрації (58700, м. Чернівці, Чернівецька обл., Чернівецький р-н, вул. Грушевського Михайла, буд. 1, ) на користь Центральної виборчої комісії (01196, м. Київ, пл. Лесі Українки, буд. 1, ) 1 253 891 (один мільйон двісті п`ятдесят три тисячі вісімсот дев`яносто одна) грн. 22 коп. - збитків, 18 000 (вісімнадцять тисяч) грн. 00 коп. - витрат, понесених на проведення незалежної оцінки для визначення розміру збитків та 18 808 (вісімнадцять тисяч вісімсот вісім) грн. 37 коп. - витрат по сплаті судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 26.01.2026.

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА