ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

20 січня 2026 р. Справа № 924/1151/25

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Димбовського В.В., при секретарі судового засідання Нечаюк А.О., розглянувши матеріали справи

за позовом комунального підприємства по експлуатації теплового господарства ''Тепловик'' Старокостянтинівської міської ради, м. Старокостянтинів

до фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича, м. Старокостянтинів

про стягнення 142203,03 грн. заборгованості за поставлену теплову енергію

Представники сторін:

від позивача- Григорук С.В. ВХ № 1061388 від 21.08.2025

відповідач - фізична особа-підприємець Мельник Сергій Васильович

У підготовчому засіданні відповідно до ст. 233 ГПК України проголошено скорочену ухвалу.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 25.11.2025 відкрито провадження у справі за позовом комунального підприємства по експлуатації теплового господарства ''Тепловик'' Старокостянтинівської міської ради до фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича про стягнення 142203,03 грн. заборгованості за поставлену теплову енергію за правилами розгляду загального позовного провадження; підготовче судове засідання призначено на 10:30 "18" грудня 2025 року.

18 грудня 2025 року судом постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 12год. 00хв. ''20''січня 2026 року.

11.12.2025 через відділ документального забезпечення Господарського суду Хмельницької області від фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідач не погоджується з вимогами позивача, зазначає, що за даними комерційного вузла обліку магазину ''Перлина'' за спірний період 0,0Гкал, відтак відсутній факт надання послуги теплопостачання відповідачу за спірний період. Вважає, що вимога про стягнення 142203,03грн. є спробою стягнення коштів за ресурс, якого відповідач не отримав.

16.01.2026 через систему ''Електронний суд'' від відповідача фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича надійшло клопотання про витребування доказів.

На думку відповідача в матеріалах справи відсутній повний і належний комплект первинних документів та розрахунків, необхідних для повного, всебічного й об`єктивного розгляду спору, а тому просить суд витребувати у позивача:

- технічні документи/схеми, які підтверджують підстави нарахувань та віднесення приміщення Відповідача до відповідної групи розподілу;

- документи, що визначають межу балансової належності та експлуатаційної відповідальності (акт розмежування, схема меж або інший підтвердний документ);

- технічні висновки / акти обстеження / службові записки / інші документи, на підставі яких Позивач дійшов висновку, що контур магазину є ''єдиним цілим'' із контуром будинку;

- повний розрахунок позовних вимог з формулами та вихідними даними;

- первинні документи, на підставі яких Позивач визначив площу/площі, що використані в розрахунку (техпаспорт, витяг/довідка, інвентаризаційна справа, акт;

- пояснення, до якої категорії врахована площа підвального приміщення магазину (якщо вона включалася до розрахунку), та як це впливає на розрахунок для мешканців будинку та для приміщення Відповідача.

- пояснення щодо ключових відмінностей між способом розрахунку для мешканців будинку та для приміщення магазину ''Перлина'';

- приклад розрахунку за один конкретний місяць спірного періоду;

- витребувати узагальнювальне технікоматематичне та нормативне обґрунтування позиції Позивача;

- письмовий документ у якому Позивач викладе: технічну модель, математичну модель, нормативну модель, а також технічне обґрунтування єдиності контурів (чому та на яких підставах Позивач вважає контури житлового будинку та магазину ''Перлина'' єдиним цілим).

19.01.2026 (вх.№ 05-06/212/26) від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів.

В поданому клопотанні відповідач просить суд витребувати у позивача:

- письмові пояснення, підписані головним інженером (або іншою посадовою особою, відповідальною за технічну експлуатацію мереж), щодо технічної схеми приєднання теплових мереж у частині будинку та приміщення магазину ''Перлина'', з посиланням на конкретні технічні документи/ виконавчі схеми, та зазначенням меж балансової належності й експлуатаційної відповідальності по магістралі, по контуру будинку та по контуру магазину ''Перлина'';

- пояснення, на підставі яких технічних документів/актів/висновків позивач відносить приміщення Відповідача до розподілу МЗК/ВБСО та вважає контур магазину таким, що підлягає розподілу разом із будинком;

- пояснення щодо транзитної магістральної теплової мережі, яка проходить через підвальне приміщення магазину «Перлина», а саме: її функціонального призначення, статусу (транзитна/магістральна), відсутності споживання теплової енергії зазначеною ділянкою, а також підтвердження того, що вказана магістраль використовується виключно для транспортування теплоносія до інших споживачів та не є частиною опалювального контуру приміщення Відповідача, із обов`язковим зазначенням: чи передбачені проектом на цій ділянці транзитної магістралі будь-які приєднані опалювальні прилади або проектні відгалуження (врізки), призначені безпосередньо для теплопостачання даного підвального приміщення;

- письмові пояснення, підписані головним бухгалтером/економістом (або іншою посадовою особою, відповідальною за формування та контроль нарахувань), щодо повного алгоритму розрахунку позовної суми з посиланням на нормативне джерело (Методика №315: пункт/абзац), переліку вихідних даних для розрахунку та джерела походження кожного показника (з обов`язковим доданням первинних документів або посиланням на них);

- пояснення, як саме враховується показник КВО Відповідача (0,0 Гкал) у розрахунках для Відповідача та/або у загальному розподілі по будівлі, із зазначенням місця цього показника у формулі/алгоритмі;

- пояснення щодо врахування площі підвального приміщення (за наявності її включення до розрахунку): у якій категорії та за яким коефіцієнтом вона обліковується, з посиланням на первинні документи та норми Методики № 315.

- окремо вказати, де саме в математичній формулі розрахунку використана площа підвалу та яким чином її включення впливає на підсумковий результат нарахувань як для мешканців будинку, так і для магазину ''Перлина''.

Представник позивача в підготовчому засіданні заперечив щодо задоволення клопотань відповідача про витребування доказів.

Відповідач клопотання про витребування доказів підтримав, просив суд їх задоволити.

При вирішенні питання про витребування доказів суд виходив з наступного.

Відповідно до приписів частин 1, 2, 4, 7 статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу.

У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Отже, наведені приписи презюмують право, зокрема, відповідача подати клопотання про витребування доказів, яке має відповідати усім вимогам ч. 2 ст. 81 ГПК України, тобто заявник має довести виконання ним вимог зазначеної норми та об`єктивну неможливість самостійно отримати необхідні докази, які згідно ч. 2 ст. 73 ГПК України встановлюються такими засобами як:

- письмові, речові та електронні докази;

- висновки експертів;

- показання свідків.

Проте заявником, всупереч п.п. 4,5 ч.2 ст.81 ГПК України не надано доказів самостійного вжиття заходів для отримання доказу, заявленого до витребування, а також не вказано причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Крім того, заявником необгрунтовано причини пропуску строку необхідного для подання клопотання про витребування доказів визначеного ст. 80 ГПК України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань відповідача про витребування доказів у зв`язку із чим, суд приходить до висновку про відмову у їх задоволені.

19.01.2026 року до відділу діловодства суду через систему ''Електронний суд'' від фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича надійшли зауваження на протокол судового засідання від 18.12.2025.

В поданих зауваженнях відповідач вказує, що текст протоколу судового засідання не відображає змістовну позицію позивача, висловлену в судовому засіданні. Та звертає увагу суду на те, що якість окремих фрагментів технічного запису не дозволяє самостійно виконати повний та достовірний транскрипт висловлювань.

В поданих зауваженнях відповідач просить суд забезпечити належну фіксацію змісту судового засідання, шляхом виготовлення та виготовити та долучення до матеріалів справи текстового витягу фрагментів технічного запису судового засідання від 18.12.2025 року або іншим процесуально допустимим способом уточнити та відобразити у матеріалах справи зміст позиції позивача.

Щодо поданого клопотання суд зазначає наступне.

Частиною 14 статті 8 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд під час розгляду справи в судовому засіданні здійснює повне фіксування його перебігу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Порядок такого фіксування встановлюється цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти.

За приписами статті 222 Господарського процесуального кодексу України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу). Фіксування судового засідання технічними засобами здійснює секретар судового засідання. Повне або часткове відтворення технічного запису судового засідання здійснюється на вимогу учасника справи або за ініціативою суду. Технічний запис судового засідання та протокол судового засідання після закінчення судового засідання долучаються до матеріалів справи. Порядок зберігання технічного запису судового засідання та долучення його до матеріалів справи визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно статті 223 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 223 Господарського процесуального кодексу України у протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні без оформлення окремого документа; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання, і приєднується до справи (пункт 3 статті 223 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 4 статті 223 Господарського процесуального кодексу України під час здійснення повного фіксування судового засідання технічними засобами, а також проведення судового засідання в режимі відеоконференції протокол судового засідання створюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Протокол судового засідання скріплюється електронним підписом секретаря судового засідання і приєднується до справи.

Статтею 224 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи мають право ознайомитися з технічним записом судового процесу, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня підписання протоколу у справі подати до суду письмові зауваження з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей, вміщених у протоколі судового засідання. Суд розглядає зауваження щодо технічного запису судового процесу та протоколу судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання і за результатами розгляду постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх. У разі пропуску строку подання зауважень і відсутності підстав для його поновлення суд залишає їх без розгляду.

18.12.2025 року фіксування судового засідання по справі № 924/1151/25 здійснювалося за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС ''Електронний суд''.

Протокол судового засідання №5037815 від 18.12.2025 у справі №924/1151/25 складений та підписаний секретарем судового засідання Нечаюк А.О. 18.12.2025, тому саме з 19.12.2025 розпочато перебіг п`ятиденного строку, встановленого статтею 224 ГПК України для подання до суду письмових зауважень з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей, вміщених у протоколі судового засідання.

Отже, останнім днем для подання зауважень на цей протокол було 23.12.2025, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Близької за змістом позиції дотримується і Верховний Суд в ухвалі від 12.09.2019 у справі №914/2441/15.

З матеріалів справи вбачається, що у підготовчому судовому засіданні 18.12.2025 року був присутній відповідач фізична особа-підприємець Мельник Сергій Васильович.

Проте, із зауваженнями на протокол судового засідання заявник звернувся лише 19.01.2026 року, тобто з пропуском встановленого статтею 224 ГПК України строку, при цьому, вказані зауваження не містять клопотання про поновлення процесуального строку на вчинення відповідної процесуальної дії.

Відтак, враховуючи встановлені вище обставини та у відповідності до ч. 3 ст. 223 ГПК України, суд дійшов висновку про залишення без розгляду зауважень фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича на протокол судового засідання від 18.12.2025.

Окрім цього, 06.01.2026 від відповідача фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича до суду надійшло повідомлення про заходи щодо мирного врегулювання спору, до якого додано проєкт мирової угоди та пропозиція щодо мирного врегулювання спору. Мирова угода підписана лише відповідачем.

Відповідно до ст. 192 ГПУ України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 192 ГПК України сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

З огляду на недотримання вимог ст. 192 ГПК України подана відповідачем мирова угода судом не розглядається.

Відповідно до п. 1 ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

За п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку, коли питання, визначені ч. 2 ст. 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва (ч. 7 ст. 183 ГПК України).

Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання процесуальних прав всіх учасників справи, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 8, 13, 14, 15 ГПК України та виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відкладення розгляду справи в підготовчому судовому засіданні для надання можливості учасникам судового процесу подати всі необхідні докази та пояснення.

Керуючись статтями 42, 81, 182, 183, 222, 223, 224, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача (вх. № 05-06/190/26 від 16.01.2026) про витребування доказів відмовити.

У задоволенні клопотання відповідача (вх. № 05-06/212/26 від 19.01.2026) про витребування доказів відмовити.

Зауваження фізичної особи-підприємця Мельника Сергія Васильовича на протокол судового засідання від 18.12.2025 залишити без розгляду.

Відкласти підготовче засідання у справі №924/1151/25 на 11:30год. "05" лютого 2026 року, яке відбудеться в приміщенні Господарського суду Хмельницької області за адресою: 29607, м. Хмельницький, майдан Незалежності, 1.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення 20.01.2026.

Порядок оскарження ухвали передбачено ст. ст. 255 - 257 ГПК України.

Повну ухвалу складено 23.01.2026.

Суддя В.В. Димбовський