ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"21" січня 2026 р. Справа№ 910/2111/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Остапенка О.М.

Пономаренка Є.Ю.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги Державної іпотечної установи на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі № 910/2111/24 (суддя Омельченко Л.В.)

за заявою ОСОБА_1

про неплатоспроможність боржника фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі № 910/2111/24 (суддя Омельченко Л.В.), серед іншого, провадження у справі № 910/2111/24 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 закрито; скасовано мораторій на задоволення вимог кредиторів ОСОБА_1 ; припинено процедуру реструктуризації боргів боржника - фізичної особи ОСОБА_1 ; припинено повноваження керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Загороднього Олексія Михайловича.

Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою, Державна іпотечна установа звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, поновити Державній іпотечній установі строк на апеляційне оскарження; скасувати ухвалу Господарського суду м. Києва від 03.06.2024 року у справі № 910/2111/24, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2025 апеляційну скаргу у справі № 910/2111/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Отрюх Б.В., судді: Пономаренко Є.Ю., Остапенко О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2025 у справі № 910/2111/24 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/2111/24 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги Державної іпотечної установи на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2025 у справі № 910/2111/24 до надходження матеріалів даної справи до Північного апеляційного господарського суду.

19.12.2025 через систему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшли заперечення проти відкриття апеляційного провадження.

12.01.2026 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/2111/24.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що подана апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), з огляду на наступне.

Статтею 258 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Статтею 119 ГПК визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 119 ГПК України повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

У апеляційній скарзі Державна іпотечна установа просить суд, зокрема, визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, поновити Державній іпотечній установі строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду м. Києва від 03.06.2024 року у справі № 910/2111/24. Дану вимогу суд апеляційної інстанції приймає за клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

На обґрунтування вищевказаного клопотання скаржник зазначає, що 13.11.2025 Державною іпотечною установою подано до Господарського суду міста Києва заяву на ознайомлення з матеріалами справи № 910/2111/24.

Матеріали справи для ознайомлення були надані представнику Стадному Д.С. лише 01.12.2025 що підтверджується особистою розпискою про ознайомлення з матеріалами справи 01.12.2025.

Разом з тим, слід заначити, що оскаржуване судове рішення було постановлено судом першої інстанції 03.06.2024, забезпечено для загального огляду - 13.06.2024 (повний текст якого оприлюднено згідно з вимогами Закону України «Про доступ до судових рішень» і є загальновідомим).

Апеляційна скарга Державної іпотечної установи подана лише 11.12.2025, тобто зі спливом більше, аніж один рік з моменту постановлення та опублікування повного тексту оскаржуваного судового рішення.

При цьому варто звернути увагу, що положеннями ч. 3 ст. 256 ГПК України передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Частиною другою вказаної вище статті імперативно передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Разом з тим Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 25.09.2024 у справі № 490/9587/18 вказала, що особа, не повідомлена про розгляд справи, - це особа, яку не сповістили про наявність судового провадження у справі і яка відповідно не знала/ не могла знати про розгляд справи.

У цій же постанові зазначено, що ЄСПЛ сформував практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Такий підхід є складовою частиною принципу правової визначеності у площині запобігання перегляду остаточних судових рішень за відсутності вагомих для цього підстав.

Зокрема, ЄСПЛ у справах «Світлана Науменко проти України», «Трегубенко проти України», «Праведна проти Росії», «Желтяков проти України» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

До того ж, скаржник є рівноправним учасником судового процесу, тому недотримання вимог процесуального закону в частині своєчасності подання апеляційної скарги є суто організаційним питанням скаржника.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно з п. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч. 3 ст. 260 ГПК України та залишення без руху поданої апеляційної скарги.

Крім того, ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників процесу перед законом і судом.

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, слід запропонувати скаржнику вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі № 910/2111/24.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Державної іпотечної установи на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі № 910/2111/24 - залишити без руху.

2. Роз`яснити Державній іпотечній установі, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути недоліки, шляхом подання відповідної заяви.

3. Попередити Державну іпотечну установу, що якщо не буде усунено недоліки в зазначений строк шляхом подання відповідної заяви, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді О.М. Остапенко

Є.Ю. Пономаренко