ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" січня 2026 р.м. ХарківСправа № 922/2872/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аюпової Р.М.

при секретарі судового засідання Задорожний К.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 );
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Медицина" (61024, м. Харків, вул. Максиміліанівська, буд. 11)
про визнання недійсним рішення
за участю представників:

позивача - Овсяник С.А.;

відповідача - Меркулова Н.А.

ВСТАНОВИВ:

Позивачка - ОСОБА_1 , м. Харків, звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Медицина", м. Харків, в якому просить суд: визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» (), оформлене протоколом від 14 серпня 2025 року, яким в тому числі було ухвалено звільнити з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» ОСОБА_2 . Також просить суд витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» та у Департаменту реєстрації Харківської міської ради копію протоколу від 14 серпня 2025 року, яким було оформлено рішення загальних зборів учасників про звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» ОСОБА_2 . Судові витрати просить покласти на відповідача.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.08.2025 відкрито провадження у справі та призначено справу № 922/2872/25 до розгляду в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 24 вересня 2025 року о 13:15 год.

Рух справи також висвітлено у відповідних ухвалах суду.

17.12.2025 відповідач надав до суду відзив на позов (вх. № 29509), в якому, заперечуючи проти заявлених позовних вимог, зазначає, що на загальних зборах учасників відповідача 14.08.2025 були присутні два із трьох учасників: ОСОБА_3 з часткою у розмірі 60 % та ОСОБА_4 з часткою у розмірі 20 %, отже сукупний розмір часток присутніх на загальних зборах 14.08.2025 учасників становив 80 %. Таким чином, за твердженням відповідача, зважаючи, що на загальних зборах були присутні учасники, які мають 80 % голосів то загальні збори учасників, які відбулись 14.08.2025 - були правомочними. Також вказує, що, враховуючи, що питання: про зміну місцезнаходження; звільнення та обрання директора; виключення відомостей в ЄДР про особу підписанта; проведення державної реєстрації змін відомостей про юридичну особу фактично відноситься до «інших питань», зазначених у п. 4.2 Статуту то такі питання вирішується трьома чвертями голосів учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань, що і мало місце у даному випадку, адже по всім питанням порядку рішення прийнято одноголосно присутніми: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які сукупно мають 80 % голосів, що більше за три чверті на 5%. Отже, прийняття рішень з питань порядку денного на загальних зборах 14.08.2025 прийнято відповідно до Статуту відповідача, а, отже, на думку відповідача, є законним. Підсумовуючи викладене, наголошує, що задоволення цього позову не спроможне ніяким чином поновити права позивача і змінити юридичний факт необхідності зміни адреси відповідача та зміни директора відповідача, а прийняття оспорюваного рішення за відсутності позивачки, на думку відповідача, не спричинило і не спроможне спричини останній значимої шкоди, а визнання недійсним рішення зборів призведе до суттєвих негативних наслідків для відповідача. Отже, просить суд відмовити у задоволенні позову.

Відповіді на відзив позивачем суду надано не було.

У судовому засіданні 07.01.2026 представник позивача позов підтримав, наполягав на його задоволенні.

Відповідач у судовому засіданні 07.01.2026 проти позову заперечував, з підстав, викладених у відзиві на позов.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявні пояснення третьої особи (вх. 23173), в яких просить суд вирішити справу у відповідності до норм матеріального і процесуального права.

В ході розгляду даної справи Господарським судом Харківської області, у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ГПК України.

В ході розгляду даної справи судом було в повному обсязі досліджено письмові докази у справі, пояснення учасників справи, викладені в заявах по суті справи - у відповідності до приписів ч. 1 ст. 210 ГПК України, а також з урахуванням положень ч. 2 цієї норми, якою встановлено, що докази, які не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Присутні в судовому засіданні представники сторін погодилися з тим, що судом досліджено всі докази, які надано сторонами у відповідності до ст. 74 ГПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з п.1 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що неявка представника третьої особи не перешкоджає розгляду справи по суті.

Враховуючи положення ст. 13, 74 ГПК України якими в господарському судочинстві реалізовано конституційний принцип змагальності судового процесу, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та заперечень та здійснені всі необхідні дії для забезпечення сторонами реалізації своїх процесуальних прав, а тому вважає за можливе розглядати справу по суті.

У судовому засіданні 07.01.2026, відповідно до ст. 240 ГПК України, судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення присутніх представників, всебічно та повно дослідивши надані учасниками судового процесу докази, суд встановив наступне.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» (відповідач, Товариство) є: ОСОБА_3 з часткою у розмірі 60 %, ОСОБА_4 з часткою у розмірі 20 % та ОСОБА_1 (позивач) з часткою у розмірі 20 %.

14 серпня 2025 року відбулися загальні збори учасників ТОВ «Медицина», на яких були присутні учасники Товариства: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

За результатом проведення загальних зборів було ухвалено рішення, оформлене протоколом загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» від 14 серпня 2025 року, яким було вирішено 1) Обрати головою Загальних зборів учасників ОСОБА_5 та встановити, що протокол загальних зборів учасників Товариства підписують голова загальних зборів та учасники, що взяли участь на цих загальних зборах; 2) Внести зміни до адреси місцезнаходження Товариства до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб , фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 61024, Україна, Харківська обл ., місто Харків, вулиця Максиміліанівська , будинок 11; 3) Звільнити з посади директора Товариства ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 14 серпня 2025 року. Обрати на посаду директора Товариства ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП : НОМЕР_2 та призначити її на цю посаду з 15 серпня 2025 року за сумісництвом; 4) Виключити відомості про ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань як про особу, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи тощо; 5) Надати усі необхідні документи державному реєстратору для проведення державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо Товариства та надати повноваження на подання усіх необхідних документів директору Товариству ОСОБА_6 .

ОСОБА_1 зазначає, що про дату, час та місце проведення вказаних загальних зборів, їх порядок денний її, як учасника ТОВ «Медицина», повідомлено не було, у зв`язку з чим було порушено її право на участь в управлінні Товариством та право на отримання інформації про діяльність Товариства, що і стало підставою для її звернення до Господарського суду Харківської області з даним позовом за захистом свого порушеного права.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 113 ЦК України, господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками.

За змістом ст. 97 ЦК України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ч. 1 ст. 29 ЗУ "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", загальні збори учасників є вищим органом товариства.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 96-1 ЦК України учасники (засновники, акціонери, пайовики) юридичної особи мають право у порядку, встановленому установчим документом та законом, брати участь в управлінні юридичною особою у порядку, визначеному установчим документом.

Це положення закону є загальним для усіх видів юридичних осіб будь-якої організаційно-правової форми, що можуть бути створеними та діяти за законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 98 ЦК України, порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства. Учасники товариства, що володіють не менш як десятьма відсотками голосів, можуть вимагати скликання загальних зборів.

У свою чергу, хоча ч. 4 ст. 98 ЦК України вказує, що порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства, у всякому випадку конкретизація такого порядку як загалом (шляхом його встановлення у статуті товариства) чи для кожних конкретних зборів має здійснюватися з урахуванням вимог справедливості, добросовісності та розумності (п. 6 ст. 3 ЦК України), які є фундаментальними принципами, нормами прямої дії, які визначають зміст усіх інших норм цивільного законодавства та підходи до їх тлумачення і застосування (саме таке наскрізне значення загальних засад цивільного законодавства абсолютно чітко визначене у Постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.04.2022 у справі № 520/1185/16-ц та Постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04.08.2022 у справі № 607/5148/20).

Отже, приписи цивільного законодавства завжди треба тлумачити так, щоби його застосування на практиці зумовлювало справедливі та розумні наслідки для учасників цивільного обороту (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2022 у справі № 210/2257/19).

Відповідно до п. 3.1. Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина», учасники Товариства мають право: брати участь у керуванні справами Товариства в порядку, встановленому Статутом; брати участь у розподілі прибутку Товариства й одержувати свою частку (дивіденди); одержувати інформацію про діяльність Товариства; вийти у встановленому порядку із Товариства; бути носієм інших прав, передбачених законодавством України і даним Статутом.

Згідно п. 3.5 Статуту ТОВ «Медицина», загальні збори скликаються за ініціативою виконавчого органу. Право вимагати скликання зборів мають учасники, що мають не менше 10 % голосів.

Пункт 4.1. Статуту ТОВ «Медицина», визначає, що Вищим органом Товариства є збори учасників. Вони складаються з учасників Товариства. Учасники мають кількість голосів, що пропорційна розміру їхньої частки в статутному капіталі. Збори учасників Товариства обирають директора Товариства. Директор здійснює поточне керівництво діяльністю Товариства і підзвітний загальним зборам його учасників.

Згідно з п. 4.2. Статуту ТОВ «Медицина», до компетенції зборів учасників Товариства відносяться :

1) визначення основних напрямів діяльності Товариства;

2) внесення змін до статуту Товариства, прийняття рішення про здійснення діяльності товариством на підставі модельного статуту;

3) зміна розміру статутного капіталу Товариства;

4) затвердження грошової оцінки негрошового вкладу учасника;

5) перерозподіл часток між учасниками Товариства у випадках передбачених цим Законом;

6) обрання та припинення повноважень наглядової ради Товариства або окремих членів наглядової ради, встановлення розміру винагороди членам наглядової ради Товариства;

7) обрання одноосібного виконавчого органу Товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них ), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу Товариства;

8) визначення форм контролю та нагляду за діяльністю виконавчого органу Товариства;

9) створення інших органів Товариства, визначення порядку їх діяльності;

10) прийняття рішення про придбання товариством частки (частини частки ) учасника;

11) затвердження результатів діяльності Товариства за рік або інший період;

12) розподіл чистого прибутку Товариства, прийняття рішення про виплату дивідендів;

13) прийняття рішень про виділ, злиття , поділ, приєднання, ліквідацію та перетворення Товариства, обрання комісії з припинення (ліквідаційної комісії), затвердження порядку припинення Товариства, порядку розподілу між учасниками товариства у разі його ліквідації майна, що залишилося після задоволення вимог кредиторів, затвердження ліквідаційного балансу Товариства;

14) прийняття інших рішень, віднесених цим Законом до компетенції загальних зборів учасників;

15) обрання і відкликання директора;

16) створення, реорганізація і ліквідація дочірніх підприємств, філій і представництв, затвердження їхніх статутів і положень;

17) винесення рішень про залучення до майнової відповідальності посадових осіб Товариства;

18) затвердження внутрішніх документів Товариства, визначення організаційної структури Товариства;

19) визначення оплати праці посадових осіб Товариства, його дочірніх підприємств, філій, представництв;

20) встановлення основ , розмірів, форми і порядку внесення учасниками додаткових внесків;

21) прийняття рішень про продаж, обмін , здачу в оренду майна , що належить Товариству, устаткування, сировини й інших матеріальних цінностей, а також про списання їх з балансу Товариства;

Рішення загальних зборів учасників з питань, передбачених пп. 4, 5, 9, 10 п. 4.2, приймаються одностайно всіма учасниками Товариства, які мають право голосу з відповідних питань.

З усіх інших питань, зазначених у п . 4.2, а також рішення про відчуження майна Товариства на суму, що становить п`ятдесят і більше відсотків майна Товариства приймаються трьома чвертями голосів усіх учасників Товариства, які мають право голосу з відповідних питань.

Інші рішення загальних зборів щодо діяльності Товариства приймаються згідно із ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

Відповідно до абз. 3 п. 4.5. Статуту ТОВ «Медицина», про проведення зборів учасники сповіщаються письмово, із указівкою часу, місця проведення зборів і порядку денного. Повідомлення висилається не менш ніж за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-який учасник може поставити на розгляд додаткове питання до порядку денного зборів за 20 днів до його скликання. За сім днів до скликання зборів учасники можуть ознайомитися з документами, пов`язаними з порядком денним. З питань не включених до порядку денного рішення можуть прийматися при наявності згоди всіх присутніх на зборах учасників.

Згідно з ч. 1 ст. 32 ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом Товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.

Відповідно до ч. 2-5 ст. 32 ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», виконавчий орган Товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику Товариства.

Виконавчий орган Товариства зобов`язаний повідомити учасників Товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений Статутом Товариства.

Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом Товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.

У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до Статуту Товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

Натомість судом встановлено та не спростовано відповідачем, що жодного письмового повідомлення про скликання загальних зборів Товариства, на адресу ОСОБА_1 , як учасника ТОВ «Медицина», у визначені законом та Статутом Товариства строки, надіслано не було.

При цьому суд окремо зазначає, що як Статутом ТОВ «Медицина», так і ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» чітко та однозначно визначено спосіб та порядок повідомлення учасників товариства про скликання загальних зборів.

Такий спосіб та порядок зазначений в абз. 3 п. 4.5 Статуту ТОВ «Медицина» та в ч. 3 ст. 32 ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» шляхом письмового повідомлення надісланого не менш ніж за 30 днів до скликання загальних зборів.

Таким чином, порядок і спосіб повідомлення учасників про проведення загальних зборів є визначеними та імперативними, не допускають довільного тлумачення чи заміни на інші способи інформування.

Невиконання відповідачем зазначених вимог як Статуту Товариства, так і закону, свідчить про істотне порушення процедури скликання загальних зборів та є самостійною та достатньою підставою для визнання рішень, прийнятих на таких зборах, недійсними.

Не здійснивши повідомлення позивача про дату, час та місце проведення загальних зборів Товариства, відповідач порушив права позивача як члена Товариства на участь в управлінні Товариством, що спричинює істотні наслідки, адже відповідно до правової позиції, сформульованої Верховним Судом України у Постанові від 02.09.2014 у справі № 3-39гс14, неповідомлення учасника Товариства про проведення загальних зборів в установленому статутом порядку є грубим порушенням його прав, що може бути підставою для визнання рішення загальних зборів господарського товариства недійсними.

Зазначене порушення позбавило позивачку можливості реалізувати гарантоване законом та Статутом Товариства право на участь в управлінні Товариством, у тому числі право брати участь у розгляді та вирішенні питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників, зокрема щодо зміни місцезнаходження Товариства та обрання виконавчого органу.

Суд також враховує, що прийняті на спірних загальних зборах рішення безпосередньо впливають на корпоративні права позивача, а порушення порядку їх прийняття не може бути визнане формальним чи таким, що не має правових наслідків, оскільки дотримання процедури скликання та проведення загальних зборів є обов`язковою умовою легітимності їх рішень.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому законом та статутом порядку також порушує його права, зокрема право на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.

Саме вказана правова позиція щодо підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товариства викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.01.2020 у справі №3 924/641/17 та постанові Верховного Суду від 23.12.2020 у справі № 910/14516/18, а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 915/540/16 та постановах Верховного Суду від 21.07.2020 у справі № 904/562/19, від 29.07.2021 у справі № 916/2164/20, від 04.08.2021 у справі № 918/36/19, від 05.08.2021 у справі № 906/461/19, від 01.12.2021 у справі № 822/1736/18.

Суд оцінює критично та відхиляє посилання відповідача на те, що частка позивачки ОСОБА_1 була недостатньою для того, щоб вплинути на рішення зборів. Суд зауважує, що вплив учасника на рішення не обмежується лише самим голосуванням. Його пропозиції, виступи та аргументи можуть переконати інших учасників, що в кінцевому підсумку змінить результат голосування (аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом в постанові від 12.01.2023 у справі № 916/1143/21). В контексті розглядуваного спору зазначене є тим більш важливим, якщо взяти до уваги, що Товариство має три учасника, причому з урахуванням положень п. 4.2 Статуту відповідача більшість рішень з числа тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників (у тому числі - щодо формування виконавчого органу Товариства) вимагають для свого прийняття більшості у три чверті голосів, а тому не могли бути ухвалені одноосібно учасником ОСОБА_3 , що згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань володіє найбільшою часткою у статутному капіталі відповідача.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Ч. 1-2 ст. 74 ГПК України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Відповідно до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Ст. 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року). У рішенні ЄСПЛ від 14.04.2021 у справі за заявою N 25531/12 "Гусєв проти України" Суд нагадав, що принципи змагальності та рівності сторін, які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вони вимагають "справедливого балансу" між сторонами: кожній стороні має бути надана розумна можливість представити свою справу за таких умов, що не ставлять його в явно гірше становище порівняно з його опонентом (див. рішення у справах "Авотіньш проти Латвії [ВП] () [GC], заява N 17502/07, пункт 119, й інші посилання, ЄСПЛ 2016, та "Регнер проти Чехії" [ВП] (Regner v. the Czech Republic) [GC], заява N 35289/11, пункт 146, від 19.09.2017). До того ж право на змагальний судовий процес у принципі означає надання сторонам можливості ознайомлюватися та коментувати всі надані докази або подані зауваження з метою впливу на рішення суду. Крім того, сторони повинні мати можливість подати будь-які докази, необхідні для того, аби їхні вимоги задовольнили (див. рішення у справі "Клінік дез Акація та інші проти Франції" (Clinique des Acacias and Others v. France), заява N 65399/01 та інші заяви, пункти 36- 43, від 13.10.2005). Крім того, суд, який розглядає справу, повинен сам дотримуватися принципу змагальності, наприклад, якщо він розглядає справу на підставі обґрунтування або заперечення, висловленого ним за власною ініціативою (див. рішення у справі "Чепек проти Чехії", заява N 9815/10, пункти 45 та 51- 60, від 05.09.2013 (пункт 26).

Суд, ґрунтуючись на Конституційних засадах щодо обов`язку Держави забезпечення прав і свобод людини та громадянина (ст. 3, 8, 41), принципах Верховенства права та справедливого судового розгляду (ст. 6 Конвенції про захист прав людини), а також застосовуючи норми національного законодавства в контексті фундаментального характеру принципів справедливості, добросовісності та розумності, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість заявлених позовних вимог, як таких, що підтверджені доданими до матеріалів справи доказами та не спростованих відповідачем.

З урахуванням викладеного, позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина», оформленого протоколом від 14 серпня 2025 року, підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати позивача по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись нормами ст. 2, 46, 74, 76, 77, 78, 86, 129, 236-238, 240, 241, 256 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» (61024, м. Харків, вул. Максиміліанівська, буд. 11; ), оформлене протоколом від 14 серпня 2025 року.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Медицина» (61024, м. Харків, вул. Максиміліанівська, буд. 11; ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ; відомості про дату народження відсутні) судовий збір у розмірі 2 422, 40 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 );

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Медицина» (61024, м. Харків, вул. Максиміліанівська, буд. 11; );

Третя особа - Департамент реєстрації Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4).

Повне рішення складено 19.01.2026.

СуддяР.М. Аюпова

справа № 922/2872/25