ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

20.01.2026 м.Дніпро Справа № 912/660/25(912/1577/24)

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії

головуючого судді Мороза В.Ф. (доповідач)

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 31.07.2025 (суддя Тимошевська В.В.)

у справі № 912/660/25 (912/1577/24)

за позовом Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області

в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах

позивача: Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп"

про стягнення заборгованості з орендної плати, дострокове розірвання договору оренди, повернення об`єкта оренди

в межах справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп"

ВСТАНОВИВ:

Керівник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області (далі Прокурор) в інтересах держави в особі Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області (далі - Онуфріївська селищна рада, позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп" (далі - ТОВ "Успенський рибгосп", відповідач) з вимогами:

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп" на користь Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області заборгованість з орендної плати за договором оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом від 05.08.2022 в сумі 2 594 434,26 грн (у т.ч. за оренду земельної ділянки - 2 344 670,94 грн, зарахувавши її до місцевого бюджету Онуфріївської селищної ТГ за відповідними реквізитами;

- розірвати договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, що укладений 05.08.2022 між Онуфріївською селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп";

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп" повернути державі в особі Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області земельну ділянку водного фонду загальною площею 903,4068 га з кадастровим номером :02:000:7529 в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом площею 812,2068 га.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 31.07.2025 у справі № 912/660/25(912/1577/24) позовні вимоги в частині розірвання договору та повернення об`єкта оренди задоволено. Розірвано договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, що укладений 05.08.2022 між Онуфріївською селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп". Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп" повернути державі в особі Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області земельну ділянку водного фонду загальною площею 903,4068 га з кадастровим номером :02:000:7529 в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом площею 812,2068 га. Позов в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп" на користь Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області заборгованості з орендної плати за договором оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом від 05.08.2022 в сумі 2 594 434,26 грн залишено без розгляду. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп" на користь Кіровоградської обласної прокуратури 6 056,00 грн судового збору.

Не погодившись з вказаним рішенням ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати рішення Господарського суду Кіровоградської області від 31.07.2025 у справі № 912/660/25(912/1577/24) в частині розірвання договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, що укладений 05.08.2022 між Онуфріївською селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області та Товариством з обмеженою відповідальністю «УСПЕНСЬКИЙ РИБГОСП», та зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «УСПЕНСЬКИЙ РИБГОСП» повернути земельну ділянку водного фонду загальною площею 903,4068 га з кадастровим номером :02:000:7529 в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом площею 812,2068 га та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог та закрити провадження у справі № 912/660/25(912/1577/24) в частині зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «УСПЕНСЬКИЙ РИБГОСП» повернути земельну ділянку водного фонду загальною площею 903,4068 га з кадастровим номером :02:000:7529 в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом площею 812,2068 га. В іншій частині рішення Господарського суду Кіровоградської області від 31.07.2025 у справі № 912/660/25(912/1577/24) залишити без змін.

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги, Центральний апеляційний господарський суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на наступне.

Згідно п. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень; 2) докази сплати судового збору; 3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Порядок та розмір справляння судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" № 3674-VІ від 08.07.2011р. (зі змінами та доповненнями).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно підпункту 1 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно підпункту 2 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац 2 частина 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно підпункту 4 пункту 2 ч. 2 ст. 4, ч. 4 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Таким чином судовий збір за подання даної апеляційної скарги підлягає сплаті у розмірі 64 458,8 грн (42 972,53 грн х 150% ).

Апелянтом не надано доказів сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі.

Скаржник просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги, та посилається на відсутність стабільного доходу через військову агресію Росії проти України.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України Про судовий збір. На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже суд зазначає, що законодавчо закріплене положення про відстрочення або розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати у разі, зокрема, за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття нею всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

У постановах Верховного Суду від 21.10.2022 у справі № 905/1059/21, від 30.11.2022 у справі № 905/1060/21, від 02.02.2023 у справі № 320/2083/21, зазначено, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020 у справі №9901/77/20, в постанові Верховного Суду від 14.07.2023 у справі № 905/947/21 зазначалося, що належним доказом існування підстави, передбаченої п.1 ч.1 ст.8 Закону "Про судовий збір" для звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору, є довідка з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка б підтвердила, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік.

Також Верховний Суд неодноразово вказував, що загальна сума отриманих доходів фізичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи фізичної особи за попередній календарний рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та довідкою Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (ухвали Верховного Суду, зокрема, від 26.04.2024 у справі № 910/5346/23, від 18.07.2024 у справі № 924/681/22).

Апелянтом не надано документи на підтвердження його майнового стану (зокрема, довідки про доходи фізичної особи за попередній календарний рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацію із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7), які б свідчили, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік, як не надано будь-яких інших належних та допустимих доказів, на підтвердження наявності підстав для відстрочення сплати судового збору.

Верховний Суд у постанові від 12.03.2021 у справі №912/1061/20 вказав, що відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених ст.8 Закону "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

З огляду на викладене в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 31.07.2025 у справі № 912/660/25 (912/1577/24) слід відмовити.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Отже, наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про відновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами частини другої статті 256 ГПК. Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 256 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. До клопотання чи заяви мають бути подані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Таким чином, у кожному випадку суд з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Апеляційну скаргу на оскаржуване рішення суду від 31.07.2025, повний текст якого складено та підписано 04.08.2025, подано 12.12.2025, тобто з пропуском процесуального строку для її подання, встановленого ч. 1 ст. 256 ГПК України.

Апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження та зазначає, що про оскаржуване рішення йому стало відомо 11.12.2025 з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Разом з тим апеляційний суд зазначає, що апелянт є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп". Під час розгляду справи в суді І інстанції відповідачем подавався відзив на позовну заяву, заперечення на відповідь на відзив, заперечення на клопотання прокурора, які були підписані Сухицьким Миколою Петровичем. Отже апелянт був обізнаний про розгляд справи господарським судом. При цьому рішення суду надсилалось до електронного кабінету відповідача, тому апелянт, як керівник був обізнаний про прийняття рішення судом.

Окрім того, суд звертає увагу, що апеляційну скаргу у даній справі подано Сухицьким Миколою Петровичем, як фізичною особою, самостійним суб`єктом апеляційного оскарження. Проте останній не зазначає, яким чином рішення суду від 31.07.2025 по справі № 912/660/25 (912/1577/24) стосується безпосередньо його прав, інтересів та обов`язків.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За ст. 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 235, 258, ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 31.07.2025 у справі № 912/660/25 (912/1577/24) залишити без руху.

Скаржнику у строк 10 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме: подати до апеляційного суду докази сплати судового збору у сумі 64 458,8 грн.; клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку та докази на підтвердження поважності причин пропуску строку; обґрунтування підстав звернення з апеляційною скаргою у даній справі із зазначенням порушених оскаржуваним рішенням прав, інтересів та обов`язків безпосередньо апелянта, докази в обґрунтування.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя В.Ф. Мороз