ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХвала

"21" січня 2026 р. м. Ужгород Справа № 907/1136/25

Суддя Господарського суду Закарпатської області Лучко Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Піпар А.Ю.

Розглянув матеріали справи

за позовом Ужгородської окружної прокуратури, м. Ужгород в інтересах держави

до відповідача 1 Ужгородської міської ради, м. Ужгород

відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю «Бейс Інвест», м. Ужгород

про визнання незаконним і скасування рішення, визнання недійсним договору купівлі-продажу, зобов`язання повернути земельну ділянку територіальній громаді м. Ужгород

За участю представників:

прокуратури Нірода М.В., посв. №074086 від 01.03.2023;

відповідача 1 не з`явився;

відповідача 2 Митровка Я.В., адвокат, ордер серії АО № 1200197 від 22.10.2025;

ВСТАНОВИВ:

Ужгородська окружна прокуратура звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовною заявою в інтересах держави до Ужгородської міської ради та до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бейс Інвест», в якій просить:

- визнати незаконним та скасувати рішення ХХІІІ сесії Ужгородської міської ради VIII скликання від 30.08.2022 № 872;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 06.09.2022, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Деяк К.К. (зареєстрований в реєстрі за № 1461), щодо земельної ділянки за кадастровим номером :65:001:0111, площею 0,5774 га, розташованої по вулиці Сергія Мартина, 4 в м. Ужгороді

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Бейс Інвест» повернути територіальній громаді міста Ужгород земельні ділянки за кадастровими номерами :65:001:0139, площею 0,3731 га та :65:001:0140, площею 0,2043 га, розташовані по вулиці Сергія Мартина, 4 в м. Ужгороді.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №907/1136/25 визначено головуючого суддю Лучка Р.М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 жовтня 2025 року.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 07 жовтня 2025 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, встановив учасникам справи процесуальні строки для подання заяв по суті спору та призначив у справі підготовче засідання на 28 жовтня 2025 року.

За наслідками проведеного у справі підготовчого провадження, з огляду на вирішення у підготовчому засіданні зазначених у частині 2 ст. 182 ГПК України питань, що підлягали з`ясуванню судом, ухвалою від 08 грудня 2025 року суд закрив підготовче провадження та призначив судовий розгляд справи по суті на 13 січня 2026 року.

13 січня 2026 року, до початку судового засідання, Ужгородська окружна прокуратура подала до канцелярії суду заяву від 13.01.2026 № 07.53-108-342ВИХ-26 про залучення співвідповідача та зміну предмета позову.

У судовому засіданні 13 січня 2026 року, за участю прокурора та представника відповідача 2, суд оголосив перерву до 21 січня 2026 року, з огляду на задоволення усно заявленого прокурором клопотання про оголошення перерви щодо якого не заперечив представник відповідача 2.

14 січня 2026 року від Ужгородської окружної прокуратури до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява від 13.01.2026 № 07.53-108-342ВИХ-26 про залучення співвідповідача та зміну предмета позову.

21 січня 2026 року до суду в електронній формі через систему «Електронний суд» Ужгородська окружна прокуратура скерувала клопотання 07.53-108-537ВИХ-26 про залучення третьої особи. У такому клопотанні прокурор також просить суд прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження.

У судовому засіданні 21 січня 2026 року взяли участь прокурор, який підтримав клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та представник відповідача 2, який не надав заперечень щодо поданого прокурором клопотання.

Розглянувши у судовому засіданні клопотання керівника окружної прокуратури про повернення до стадії підготовчого провадження, заслухавши пояснення представника відповідача 2, думку прокурора, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ст. 207 ГПК України суд з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

У поданому клопотанні про залучення третьої особи, а також у заяві про залучення співвідповідача прокурор просить суд про повернення до стадії підготовчого провадження та пояснює, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 12.01.2026 № 459935921 встановлено, що до подання позову, а саме: 02.10.2025 о 15:56 год. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про укладення договору купівлі-продажу, серія та номер: 905, виданий 02.10.2025, за яким земельну спірну земельну ділянку за кадастровим номером :65:001:0140 площею 0,2043 га відчужено Товариству з обмеженою відповідальністю «Успіх 2030».

Також, з інформаційної довідки вбачається, що спірну земельну ділянку Товариством з обмеженою відповідальністю «Успіх 2030» як іпотекодавцем передано в іпотеку за іпотечним договором, серія та номер: 907, виданим 02.10.2025, іпотекодержателю ОСОБА_1 .

Про вказані факти прокурору під час заявлення позову відомо не було. Також про факт продажу спірної земельної ділянки в ході підготовчого судового засідання не було інформовано суд і відповідачем ТОВ «Бейс Інвест».

Прокурор покликається на позицію висвітлену в постанові Верховного Суду від 05.10.2022 у справі №204/6085/20 в якій зазначено, що відповідно до практики Верховного Суду, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Таким чином, в означеному клопотанні прокурор звертає увагу суду на необхідність залучення співвідповідача та третьої особи після закриття підготовчого провадження у справі, зауважує, що вказані питання визначення складу учасників провадження є вкрай вагомим для правильного вирішення спору.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст. 9 Конституції України, статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України» і статті 4 ГПК України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Водночас ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є «одним з основних принципів будь-якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції» (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Клінік дез Акація та інші проти Франції» вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У ст. 11 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2148-08 від 19.10.1973 Президії Верховної Ради Української РСР, встановлено, що кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями «proprio motu», щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Згідно зі ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання та з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Приписами п. 10 ч. 2 ст. 182 ГПК України встановлено, що у підготовчому засіданні суд, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Таким чином, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку про підставність клопотання прокурора щодо необхідності повернення у підготовче провадження з метою вирішення його клопотання про залучення третьої особи та про залучення співвідповідача, з підстав, які не були відомі суду та заявнику клопотання під час підготовчого провадження у справі та пов`язувалися з ненаданням інформації відповідачем 2 про відчуження частини спірного майна на час розгляду справи в підготовчому провадженні.

В даному аспекті, суд зважає на ту обставину, що зазначена прокурором підстава повернення до підготовчого провадження пов`язується з необхідністю залучення співвідповідача та третьої особи, що можливо здійснити виключно на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до практики Верховного Суду, на підставі ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Вказана позиція закріплена в Постанові Верховного суду від 16.12.2021 у справі №910/7103/21.

З огляду на наведене, оскільки на стадії розгляду справи по суті з`ясовано додаткові обставини, які підлягають дослідженню судом та встановлено необхідність здійснення процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження, враховуючи подане прокурором клопотання, неповідомлення відповідачем про дійсний стан спірних правовідносин на час підготовчого розгляду справи, а також для забезпечення учасникам справи можливості належного доказування обставин, на які вони посилаються, суд дійшов висновку щодо необхідності повернення у підготовче провадження з метою повного, всестороннього розгляду цієї справи і прийняття законного, обґрунтованого рішення у ній.

Керуючись ст. ст. 2, 177, 181, 182, 232,234, 235, ч.4 ст.236 Господарського процесуального кодексу України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання прокурора про від 13.01.2026 про повернення до стадії підготовчого провадження задовольнити.

2. Повернутися у справі №907/1136/25 на стадію підготовчого провадження.

3. Підготовче засідання призначити на 03 лютого 2026 р. на 15:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань №2.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Р.М. Лучко