ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" січня 2026 р. Справа № 911/29/26

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., перевіривши матеріали позовної заяви Фастівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вуден Плейс»

про розірвання договору та повернення земельної ділянки,

встановив:

Фастівська окружна прокуратура (далі прокурор) в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації звернулася до Господарського суду Київської області через підсистему «Електронний суд» із позовною заявою № 57-6404вих-25 від 30.12.2025 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вуден Плейс» (далі ТОВ «Вуден Плейс»), у якій просить суд:

- розірвати договір довгострокового тимчасового користування лісовою ділянкою № 2 від 31.01.2022, укладений між Державним підприємством «Київське лісове господарство» та ТОВ «Вуден Плейс»;

- зобов`язати ТОВ «Вуден Плейс» повернути лісову ділянку, що знаходяться у постійному користуванні Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі ДП «Ліси України»), площею 5,0000 га, яка розташована у Васильківському лісництві (квартал 10, виділи 8, 9) в адміністративних межах Фастівського району Київської області, розпоряднику земельних ділянок Київській обласній державній адміністрації.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, прокурор посилається на те, що розпорядженням Київської обласної державної адміністрації № 850 від 24.12.2021 «Про виділення у довгострокове тимчасове користування лісової ділянки» ТОВ «Вуден Плейс» виділено у довгострокове тимчасове користування строком на 49 років для рекреаційних, культурно-оздоровчих, туристичних та спортивних цілей лісову ділянку загальною площею 5,0000 га, що знаходиться у постійному користуванні державного підприємства «Київське лісове господарство» і розташована в кварталі 10 виділи 8, 9 Васильківського лісництва в адміністративних межах Гатненської сільської територіальної громади Фастівського району Київської області за межами населеного пункту.

Прокурор зазначає, що на підставі вказаного розпорядження, 31.01.2022 між постійним лісокористувачем Державним підприємством «Київське лісове господарство» (Сторона 1) та ТОВ «Вуден Плейс» (Сторона 2) укладено договір довгострокового тимчасового користування лісовою ділянкою № 2, відповідно до умов якого Сторона 1 виділяє, а Сторона 2 приймає у строкове платне довгострокове тимчасове користування лісову ділянку з метою використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, туристичних та спортивних цілей.

Прокурор стверджує, що вивченням матеріалів Фастівською окружною прокуратурою установлено, що тимчасовим лісокористувачем ТОВ «Вуден Плейс» допущено порушення істотних умов Договору, у зв`язку з чим договір довгострокового тимчасового користування лісами повинен бути розірваний за рішенням суду, а лісова ділянка повернута Київській обласній державній адміністрації та у користування ДП «Ліси України», яке є правонаступником Державного підприємства «Київське лісове господарство».

У прохальній частині позовної заяви прокурор виклав клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ДП «Ліси України».

Перевіривши матеріали позовної заяви на відповідність вимогам Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), суд установив наявність підстав для залишення позовної заяви без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У пункті 3 прохальної частини позовної заяви прокурор просить суд розірвати договір довгострокового тимчасового користування лісовою ділянкою № 2 від 31.01.2022, укладений між ТОВ «Вуден Плейс» та Державним підприємством «Київське лісове господарство», правонаступником якого є ДП «Ліси України». Водночас останнє прокурор просить суд залучити до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Згідно із частиною першою статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами статті 45 ГПК України сторонами в судовому процесі позивачами і відповідачами можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Так, норми інституту третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, згідно зі статтею 50 ГПК України покликані захищати права та охоронювані законом інтереси осіб, на які може вплинути рішення чи ухвала суду.

Водночас предмет спору повинен бути за межами матеріальних правовідносин позивача та відповідача, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору.

Отже не допускається покладення на третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, будь-яких матеріально-правових обов`язків, тобто судове рішення не має бути прийняте про права чи обов`язки таких осіб.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 910/17792/17 та у постанові Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 914/251/19.

Зміст викладених у позові обставин свідчить про те, що спірні матеріальні правовідносини безпосередньо виникли з договору, сторонами якого є ДП «Ліси України», як правонаступник всіх прав та обов`язків Державного підприємства «Київське лісове господарство», і ТОВ «Вуден Плейс». При цьому вимога про розірвання договору безпосередньо стосується прав та обов`язків ДП «Ліси України» як сторони цього договору, а вимога про повернення лісової ділянки пов`язана з припиненням користування такою ділянкою, яке здійснювалося саме на підставі зазначеного договору.

Згідно із положеннями статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть брати участь у справі лише у разі, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права чи обов`язки щодо однієї зі сторін, однак при цьому предмет спору має перебувати поза межами їхніх власних матеріальних правовідносин. Судове рішення не може безпосередньо встановлювати, змінювати або припиняти права чи обов`язки таких третіх осіб.

Однак у цьому випадку заявлені прокурором позовні вимоги фактично спрямовані на припинення договірних прав та обов`язків ДП «Ліси України», що виключає можливість участі цієї особи у процесі в статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. За таких обставин ДП «Ліси України» за своєю правовою природою є особою, права та обов`язки якої становлять предмет судового розгляду, а отже воно не може бути залучене до справи як третя особа без самостійних вимог.

За приписами статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Способом усунення недоліків позовної заяви є визначення суб`єктного складу сторін у справі відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України з огляду на зміст позовних вимог, виходячи із передбаченого законом ефективного способу захисту порушеного права.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити без руху позовну заяву Фастівської окружної прокуратури № 57-6404вих-25 від 30.12.2025.

2. Встановити Фастівській окружній прокуратурі строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Щоткін