УХВАЛА

м. Київ

26.01.2026Справа № 910/514/26
Суддя Господарського суду міста Києва Смирнова Ю.М., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства "Контрол процес сполка акційна" (Control process spolki akcyjnej) в особі представництва "Контрол процес сполка акційна" (79024, м.Львів, вулиця Пластова, буд.13)

до відповідачів: №1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві"(01133, м.Київ, вул.Лесі Українки, буд.26)

№2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут проектування "Комфортбуд" (79045, Львівська область, м.Львів, вул.К.Мікльоша, буд.23)

про визнання звіту таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства та про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Контрол процес сполка акційна" (Control process spolki akcyjnej) в особі представництва "Контрол процес сполка акційна" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут проектування "Комфортбуд", в якому просить суд:

1. За результатами розгляду даної позовної заяви ухвалити судове рішення, яким визнати таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України) експертний звіт Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві" №91/09/24 від 13.03.2025 (включно з додатками та відомостями, внесеними до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва) у зв`язку з допущеними під час проведення експертизи порушеннями вимог постанови Кабінету Міністрів України №560 від 11.05.2011 та ДСТУ 8907:2019, зокрема щодо невірного визначення замовника та неправомірного визначення "черг будівництва".

2. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Інститут проектування "Комфортбуд" усунути допущені при підготовці проектної документації порушення та привести проектну документацію у відповідність до вимог ДБН А.2.2 3:2014 та договору №TR 21/011/02 з урахуванням обов`язку супроводження документації під час експертизи та внесення необхідних виправлень, протягом 30 днів з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги мотивовані тим, що неналежне виконання відповідачами своїх договірних зобов`язань порушують права позивача, оскільки експертний звіт Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві" №91/09/24 від 13.03.2025 містить недостовірні відомості і, як наслідок, не може бути використаний в господарській діяльності позивача як замовника, а саме: під час будівництва об`єкта та реєстрації його в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва Товариством з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві", а також під час використання його державними/місцевими органами в своїй контрольно-регулюючій діяльності.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 позовну заяву Акціонерного товариства "Контрол процес сполка акційна" (Control process spolki akcyjnej) в особі представництва "Контрол процес сполка акційна" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут проектування "Комфортбуд" про визнання звіту таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства та про зобов`язання вчинити дії залишено без руху

Одночасно з позовом від позивача надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить забезпечити позов шляхом заборони іншим особам (фізичним та юридичним особам, незалежно від форми власності) вчиняти будь які дії (використання у своїй діяльності) щодо експертного звіту Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві" №91/09/24 від 13.03.2025 (включно з додатками та відомостями, внесеними до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва), до набрання судовим рішенням законної сили у справі.

Як зазначає заявник, виконання будівельних робіт відповідно до вищевказаної проектної документації призведе до порушення державних будівельних норм України та настання адміністративної відповідальності через порушення законодавства та, як наслідок, відбудеться неналежне виконання зобов`язань за договором підряду на капітальне будівництво, що призведе до сплати ним штрафних санкцій та відшкодування збитків замовнику будівництва.

Відповідно до ст.136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з положеннями п.п.2, 4 ч.1 ст.137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Заборона відповідачу/іншим особам вчиняти певні дії, як процесуальний захід забезпечення позову, має на меті обмежити активну поведінку особи, щодо якої вживається такий захід, шляхом встановлення судом певного зобов`язання особи, яке виникає безпосередньо з відповідного процесуального документа (ухвали суду про забезпечення позову) та покликане забезпечити виконання ймовірного судового рішення про задоволення позову і забезпечує ефективний захист, поновлення порушених прав позивача.

Отже, забезпечення позову - це, по суті обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідачів/інших осіб з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача і з урахуванням загальних вимог, передбачених ст.74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачеві або іншим особам здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В свою чергу, обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Вирішуючи питання щодо забезпечення позову, суд насамперед повинен з`ясувати зміст позовних вимог, а також правові підстави позову.

При цьому, під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Отже, заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

На переконання суду, заявник не довів, що невжиття запропонованих заходів забезпечення позову зумовить настання негативних і незворотних наслідків для захисту його прав, а можливість настання таких наслідків не підтверджена жодними доказами.

У зв`язку з цим, у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст.136 - 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Акціонерного товариства "Контрол процес сполка акційна" (Control process spolki akcyjnej) в особі представництва "Контрол процес сполка акційна" про забезпечення позову відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та відповідно до ст.ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повної ухвали.

Суддя Ю.М. Смирнова