ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

15.01.2026м. СумиСправа № 920/700/24

Господарський суд Сумської області у складі судді Вдовенко Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Шишло Н.С.,

Розглянувши в порядку загального позовного провадження справу № 920/700/24

за позовом Заступника керівника Шосткинської окружної прокуратури (вул. Свободи, 65, м. Шостка, Сумська область, 41100) в інтересах держави в особі позивача Виконавчого комітету Шосткинської міської ради (вул. Садовий бульвар, буд. 14, м. Шостка, Сумська область, 41100)

до відповідачів: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю ЕНЕРА СУМИ (вул. Реміснича, буд. 35, м. Суми, 40004)

2) Комунального некомерційного підприємства Шосткинська центральна районна лікарня Шосткинської міської ради (вул. Щедрина, буд. 1, м. Шостка, Сумська область, 41100)

про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 496 021 грн 04 коп.

представники учасників справи:

від прокурора Вортоломей М.Ф.;

від позивача не з`явився;

від першого відповідача Сахнов Д.А.;

від другого відповідача не з`явився;

УСТАНОВИВ:

Прокурор в інтересах держави в особі позивача подав позовну заяву, в якій, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог (вх. № 274 від 22.01.2025), просить суд: визнати недійсними додаткові угоді № 4 від 16.07.2021, № 6 від 20.08.2021, № 7 від 31.08.2021, № 8 від 22.09.2021, № 9 від 06.10.2021, № 10 від 22.10.2021, № 11 від 28.10.2021, № 12 від 08.11.2021, № 13 від 19.11.2021, № 16 від 25.01.2022 до договору про закупівлю електричної енергії № 241196 від 01.02.2021, укладеного між КНП Шосткинська центральна районна лікарня Шосткинської міської ради та ТОВ ЕНЕРА СУМИ; стягнути з першого відповідача на користь позивача 496 021 грн 04 коп. безпідставно сплачених коштів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.06.2024 справу призначено до розгляду судді Джепі Ю.А. Ухвалою від 18.06.2024 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 920/700/24 за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче засідання; надав учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

04.07.2024 перший відповідач подав відзив на позовну заяву (вх. № 1958 від 04.07.2024), в якому просить суд позов прокурора залишити без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, а у разі відмови у задоволенні клопотання - відмовити в позові. Відповідач зазначає, що у даній справі Виконавчий комітет Шосткинської міської ради є органом місцевого самоврядування. Звертаючись до суду прокурор вважав, що Виконавчий комітет Шосткинської міської ради не здійснює захист законних інтересів держави. При цьому відповідачу незрозуміло в чому саме полягають у даному випадку інтереси держави, якою конкретно нормою законодавства України передбачені владні повноваження Виконавчого комітету Шосткинської міської ради по захисту відповідних інтересів держави, а також чи являються ці повноваження власними (самоврядними) чи делегованими. Повноваження щодо звернення до господарського суду з позовами про визнання недійсними договорів про закупівлю товарів, робіт, послуг є у Державної аудиторської служби України, як центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Відповідач вважає, що позовна заява фактично подана не від імені та в інтересах держави, а від імені та в інтересах органів місцевого самоврядування, тому прокурор не має повноважень щодо представництва. Крім цього, прокурор не довів, що всі кошти, отримані ТОВ "Енера Суми" від Шосткинської центральної районної лікарні за договором є бюджетними. Прокурор не довів, що спірні додаткові угоди укладені з порушенням вимог пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону, а також статті 203 ЦК України, не довів, що у обрані ТОВ "Енера Суми" періоди для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку, не відбулося коливання ціни на електричну енергію або воно відбулося в меншому відсотковому співвідношенні, аніж збільшення ціни за одиницю товару у договорі. З урахуванням специфіки торгівлі електричною енергією на "ринку на добу наперед" та "внутрішньодобовому ринку", яка здійснюється за біржовими механізмами на щоденній основі, підвищення ціни на електричну енергію не можливо передбачити і закласти в ціну на момент подання тендерної пропозиції наперед (як правило наперед на рік).

25.07.2024 прокурор подав відповідь на відзив (вх. № 2181, 3551 від 25.07.2024), в якій просить суд поновити строк для подання відповіді на відзив; задовольнити позовні вимоги. Прокурор зазначає, що відповідно до статуту лікарні, затвердженого рішенням Шосткинської міської ради від 20.11.2018 № 260, підприємство є юридичною особою публічного права; засновником, власником та органом управління майном підприємства є Шосткинська міська територіальна громада в особі Шосткинської міської ради; підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним засновнику; уповноваженим виконавчим органом управління засновника закладу охорони здоров`я є виконавчий комітет Шосткинської міської ради. Джерелами формування майна та коштів підприємства є, в тому числі, кошти місцевого бюджету. Управління підприємством здійснює Шосткинська міська рада (засновник) через уповноважений виконавчий орган управління засновника (виконавчий комітет Шосткинської міськради). Тобто КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» є одержувачем коштів місцевого бюджету, а виконавчий комітет Шосткинської міської ради є головним розпорядником коштів по відношенню до КНП «Шосткинська центральна районна лікарня». Відповідно до інформації у листі КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» від 12.11.2023, кошти для оплати електроенергії за договором № 241196 від 01.02.2021 були виділені з міського бюджету Шосткинської територіальної громади. Шосткинське управління державної казначейської служби України у листі від 12.04.2024 підтвердило, що виконавчий комітет Шосткинської міської ради є розпорядником бюджетних коштів вищого рівня по відношенню до КНП «Шосткинська центральна районна лікарня». Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, в тому числі і місцевих бюджетів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) угод, на підставі яких ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає. Надмірне витрачання коштів внаслідок укладення додаткових угод щодо збільшення ціни товару поніс саме виконавчий комітет Шосткинської міської ради, як уповноважений засновником орган управління КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» та особа, яка здійснює його фінансування. Враховуючи, що фінансування за оспорюваними додатковими угодами здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету Шосткинської громади, належним позивачем у зазначеній справі є Шосткинська територіальна громада в особі виконавчого комітету Шосткинської міської ради. Виконання зобов`язань за додатковими угодами, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України Про публічні закупівлі та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі. Виконавчим комітетом Шосткинської міської ради заходи судового захисту інтересів держави не вживались. Прокурор не оспорює право сторін на внесення змін до договору публічної закупівлі без обмеження будь-якими строками, а вказує на неможливість перевищення максимального ліміту у 10% для підвищення ціни за приписами п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України Про публічні закупівлі. Закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону Про публічні закупівлі нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Прокурор зазначає, що додаткова угода №16 підлягає визнанню недійсною, оскільки підвищення ціни згідно з Постановою НКРЕКП від 01.12.2021 №2454 відбулось не по відношенню до ціни, вказаної в додатковій угоді №2 до договору, а з урахуванням ціни вказаної у додатковій угоді № 13.

Ухвалою від 02.08.2024 господарський суд задовольнив заяву представника першого відповідача (вх. № 3454 від 31.07.2024) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі № 920/700/24.

У судовому засіданні 06.08.2024, за участю прокурора та представника першого відповідача, суд постановив протокольні ухвали про: долучення до матеріалів справи відзиву на позовну заяву (вх. № 1958 від 04.07.2024); задоволення клопотання прокурора про поновлення строку на подання відповіді на відзив (вх. № 3551) та долучення відповіді на відзив до матеріалів справи (вх. № 2181 від 25.07.2024); задоволення заяви прокурора про зменшення позовних вимог (вх. № 3386 від 26.07.2024); продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та оголошення перерви до 24.09.2024, 12:30.

12.08.2024 перший відповідач подав заяву (вх. № 3654 від 12.08.2024), в якій просить суд продовжити встановлений судом строк на подання заперечення на відповідь на відзив.

13.08.2024 перший відповідач подав заперечення на відповідь на відзив (вх. № 2420 від 13.08.2024), в якому підтримує свою позицію, викладену у відзиві. Відповідач зазначає, що Шосткинська окружна прокуратура та її посадові особи, при перевірці Шосткинської центральної районної лікарні з питань дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель, виявленні ймовірних порушень, зверненні до суду у даній справі, вийшли за межі своїх повноважень. Доводи прокурора, що обмеження у 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, суперечить правовій позиції Верховного Суду у постанові від 05.04.2023 у справі № 420/17618/21.

У судовому засіданні 24.09.2024, за участю прокурора та представника першого відповідача, суд постановив протокольну ухвалу про задоволення заяви першого відповідача про продовження строку на подання заперечення на відповідь на відзив (вх. № 3654 від 12.08.2024), долучення до матеріалів справи заперечення на відповідь на відзив (вх. № 2420 від 13.08.2024).

Ухвалою від 24.09.2024 господарський суд закрив підготовче провадження у справі та призначив розгляд справи по суті в судове засідання на 31.10.2024, 12:00; забезпечив участь представнику першого відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 04.11.2024 господарський суд призначив справу до судового розгляду по суті в судове засідання на 10.12.2024, 11:00; забезпечив участь представнику першого відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У судовому засіданні 10.12.2024, за участю прокурора та представника першого відповідача, суд постановив протокольну ухвалу про оголошення перерви до 23.01.2025, 12:00.

22.01.2025 прокурор подав заяву про зменшення розміру позовних вимог (вх. № 274, 275 від 22.01.2025) в частині майнової вимоги, в якій просить суд стягнути з першого відповідача на користь позивача 496 021 грн 04 коп. безпідставно сплачених коштів, повернути Сумській обласній прокуратурі 60 грн 07 коп. судового збору.

Ухвалою від 28.01.2025 господарський суд задовольнив заяву прокурора (вх. №274 від 22.01.2025) про зменшення позовних вимог в частині стягнення безпідставно сплачених коштів; призначив справу до судового розгляду по суті в судове засідання на 13.02.2025, 15:30; забезпечив участь представнику першого відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 06.02.2025 господарський суд задовольнив заяву прокурора (вх. № 526 від 06.02.2025) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 18.02.2025 господарський суд призначив справу до судового розгляду по суті в судове засідання на 25.03.2025, 12:30; забезпечив участь прокурору та представнику першого відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

07.03.2025 перший відповідач подав заяву (вх. № 1146 від 07.03.2025), в якій просив суд повернутись до розгляду справи на стадії підготовчого провадження; зупинити провадження у справі № 920/700/24 до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі № 920/19/24.

24.03.2025 прокурор подав заперечення (вх. № 1261 від 24.03.2025) на заяву відповідача.

У судовому засіданні 25.03.2025, за участю прокурора та представника першого відповідача, суд постановив протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні до 22.04.2025, 14:30.

Ухвалою від 22.04.2025 господарський суд повернувся у розгляді справи на стадію підготовчого провадження; зупинив провадження у справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24 у подібних правовідносинах. Ухвалою від 03.12.2025 господарський суд поновив провадження у справі № 920/700/24; призначив підготовче засідання на 23.12.2025, 12:45.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.12.2025 (у зв`язку з призначенням судді Джепи Ю.А. на посаду судді Центрального апеляційного господарського суду) справу призначено до розгляду судді Вдовенко Д.В.

Ухвалою від 22.12.2025 господарський суд призначив у справі підготовче засідання з повідомлення сторін на 15.01.2026, 12:00.

Ухвалою від 09.01.2026 господарський суд задовольнив заяву представника першого відповідача (вх. № 65 від 06.01.2026) про участь у судових засіданнях у справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У судовому засіданні 15.01.2026 представник першого відповідача підтримав клопотання про залишення позову без розгляду, викладене у відзиві на позовну заяву. Крім цього, представник усно зазначив про рішення від 03.12.2025 № 6-р(II)/2025 згідно з яким Конституційний Суд України визнав такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України „Про прокуратуру від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами в тім, що вони надають прокуророві можливість здійснювати представництво інтересів держави в суді у зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження .Відповідно до ст. 11 ГПК України, якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

Розглянувши клопотання відповідача про залишення позову без розгляду суд встановив:

Згідно зі ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до ст. 23 Закону України Про прокуратуру, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що за оспорюваними додатковими угодами до договору про закупівлю електричної енергії № 241196 від 01.02.2021 відповідачі безпідставно внесли зміни до істотних умов договору, якими змінили ціну за 1 кВт*год, чим порушили вимоги п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України Про публічні закупівлі. Правильне, в порядку, визначеному законодавством, використання бюджетних коштів беззаперечно становить державний інтерес. Порушенням інтересів держави є порушення вимог чинного законодавства, нераціональне та неефективне витрачання коштів бюджету. КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» є юридичною особою публічного права, засновником, власником та органом управління майном підприємства є Шосткинська міська територіальна громада в особі Шосткинської міської ради, уповноваженим виконавчим органом управління засновника закладу охорони здоров`я є виконавчий комітет Шосткинської міської ради; джерелами формування майна та коштів підприємства є, в тому числі, кошти місцевого бюджету. КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» є одержувачем коштів місцевого бюджету, а виконавчий комітет Шосткинської міської ради є головним розпорядником коштів по відношенню до КНП «Шосткинська центральна районна лікарня». Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, в тому числі і місцевих бюджетів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) угод, на підставі яких ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає. Надмірне витрачання коштів внаслідок укладення додаткових угод щодо збільшення ціни товару поніс саме виконавчий комітет Шосткинської міської ради, як уповноважений засновником орган управління КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» та особа, яка здійснює його фінансування.

Суд встановив, що відповідно до статуту Комунального некомерційного підприємства «Шосткинська центральна районна лікарня» Шосткинської міської ради останнє є лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає послуги вторинної/спеціалізованої медичної допомоги будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та Статутом. Підприємство створене на базі майна Шосткинської територіальної громади. Засновником, Власником та органом управління майном підприємства є територіальна громада в особі Шосткинської міської ради (надалі - Засновник). Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним Засновнику. Уповноваженим виконавчим органом управління Засновника закладу охорони здоров`я є виконавчий комітет Шосткинської міської ради. Джерелами формування майна та коштів підприємства є, в тому числі, кошти місцевого бюджету.

Відповідно до ст. 1, 11 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Згідно зі ст. 28, 32 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів міських рад належать: здійснення в установленому порядку фінансування видатків з місцевого бюджету; управління закладами охорони здоров`я, які належать територіальним громадам або передані їм, організація їх матеріально-технічного та фінансового забезпечення.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 22 Бюджетного кодексу України головними розпорядниками бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, є місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників.

Відповідно до інформації у листі КНП «Шосткинська центральна районна лікарня» від 22.11.2023 кошти для оплати електроенергії за договором № 241196 від 01.02.2021 були виділені з міського бюджету Шосткинської територіальної громади. Шосткинське управління державної казначейської служби України у листі від 12.04.2024 підтвердило, що виконавчий комітет Шосткинської міської ради є розпорядником бюджетних коштів вищого рівня по відношенню до КНП «Шосткинська центральна районна лікарня»; КНП "Шосткинська центральна районна лікарня" є одержувачем бюджетних коштів, які в подальшому сплачені за договором № 241196 від 01.02.2021 ТОВ «Енера Суми».

Суд погоджується з тим, що використання коштів бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців Шосткинської громади.

Виконавчий комітет Шосткинської міської ради є виконавчим органом Шосткинської міської ради, який у розумінні ст. 22 Бюджетного кодексу України є розпорядником бюджетних коштів (за рахунок яких здійснювалося фінансування договору), що уповноважений на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, зобов`язаний ефективно і раціонально використовувати бюджетні кошти, в тому числі реагувати на порушення вимог законодавства, що впливають на інтереси територіальної громади.

Шосткинською окружною прокуратурою було спрямовано до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради лист від 21.05.2024 щодо виявлених прокурором порушень законодавства при укладенні додаткових угод до договору з метою встановлення причин самостійного не вжиття заходів щодо захисту інтересів держави. Відповідно до листа-відповіді від 04.06.2024 № 01-28/2037 Виконавчий комітет Шосткинської міської ради повідомив прокуратуру, що не вживав заходів щодо звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору. Листом від 12.06.2024 прокурор повідомив позивача про звернення до суду з позовом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що прокурор правомірно звернувся з позовом в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Шосткинської міської ради, з дотриманням приписів ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України Про прокуратуру і підстави для залишення позову без розгляду відсутні.

Суд враховує, що закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.

Відповідно до ст. 11 ГПК України, якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

У такому випадку суд після ухвалення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, вирішення питання про конституційність якого належить до юрисдикції Конституційного Суду України.

Суд зазначає, що рішенням від 03.12.2025 № 6-р(II)/2025 Конституційний Суд України вже визнав такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України „Про прокуратуру від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами в тім, що вони надають прокуророві можливість здійснювати представництво інтересів держави в суді у зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Водночас у рішенні Конституційний Суд України чітко визначив, що окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України „Про прокуратуру від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами визнані неконституційними, втрачають чинність із 1 січня 2027 року; рішення Конституційного Суду України не поширюється на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді, які виникли під час чинності окремих приписів абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України „Про прокуратуру від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнаних неконституційними, та продовжують існувати після втрати ними чинності. Рішення Конституційного Суду України є обов`язковим, остаточним та таким, що не може бути оскаржено.

За викладених обставин суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 2, 13, 182, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю Енера Суми про залишення позову без розгляду відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складений та підписаний суддею 20.01.2026.

СуддяД.В. Вдовенко