СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

19 січня 2026 року м. Харків Справа № 917/1639/24

Східний апеляційний господарський суд у складі судді Тарасової І.В.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 (вх.№ 91П/2) на рішення Господарського суду Полтавської області від 27.05.2025 у справі №917/1639/24 (повний текст рішення складено та підписано 30.05.2025 суддею Пушко І.І. у приміщенні Господарського суду Полтавської області)

за позовом ОСОБА_2 , м. Полтава,

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ВАТУТИНЕЦЬ-1, м. Полтава,

треті особи, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) ОСОБА_3 , м. Полтава,

2) Департамент з питань реєстрації, м. Полтава,

про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ ВАТУТИНЕЦЬ-1 від 16.08.2018 року; про скасування реєстраційної дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Господарського суду Полтавської області з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ВАТУТИНЕЦЬ-1, в якій просить суд визнати недійсними рішення загальних зборів відповідача, оформленого протоколом №5 від 16.08.2018 та скасувати реєстраційні дії.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 27.05.2025 у справі №917/1639/24 позов задоволено повністю. Визнано недійсними рішення загальних зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Ватутинець-1 (, вулиця Вячеслава Чорновола, будинок, 2б, м. Полтава, Полтавська область, поштовий індекс 36003) від 16.08.2018 року, оформлені протоколом №5 від 16.08.2018 року. Скасовано реєстраційну дію про зміну керівника юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Ватутинець-1 (, вулиця Вячеслава Чорновола, будинок, 2б, м. Полтава, Полтавська область, поштовий індекс 36003) від 07.09.2018 року за №1007291. Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ВАТУТИНЕЦЬ-1, вул. Чорновола, 2 Б, м. Полтава, 36003 на користь ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 6056,00 грн судового збору.

12.01.2025 ОСОБА_1 , подав на зазначене рішення до Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на те, що він є особою, яка не брала участі у справі, питання щодо прав та обов`язків якої стосовно відповідача-Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ВАТУТИНЕЦЬ-1" вирішено цим рішенням суду,оскільки наслідком виконання вказаного рішення стало поновлення його на посаді голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ВАТУТИНЕЦЬ-1" згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить це рішення скасувати та прийняти нове рішення про відмову в позові за безпідставності.

Статтею 256 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскільки повний текст оскаржуваного рішення складено 30.05.2025, строк на його апеляційне оскарження закінчився 19.06.2025, проте апеляційну скаргу на нього скаржником подано шляхом здання на пошту 12.01.2026, тобто з пропуском встановленого строку на 6 місяців та 24 дні.

В тексті апеляційної скарги скаржник просить поновити пропущений строк на її подання, посилаючись на наявність поважних причин його пропуску, а саме, з огляду на те, що він як особа, яку не було залучено до участі у справі, дізнався про оскаржуване рішення лише наприкінці грудня 2025 року від своїх сусідів.

Згідно з частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що Верховний Суд неодноразово наголошував у своїх постановах, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Зі змісту наведеної правової норми статті 199 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, зокрема, що: "вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження" (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03.04.2008);

Зокрема, Високий суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлює особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України", заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та "Трух проти України" (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.Сам по собі факт подання стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки вказане клопотання з огляду на приписи процесуального закону повинно містити обґрунтування поважності пропуску такого строку, а за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються до господарського суду на загальних підставах.

Отже, поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яким останній користується виходячи із поважності причин пропуску строку учасником справи і лише сам факт звернення з відповідним клопотанням про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду поновити цей строк.

Як зазначено вище, оскаржуване рішення ухвалено 27.05.2025, його повний текст підписаний 30.05.2025, проте апеляційну скаргу на нього скаржником подано шляхом здання на пошту 12.01.2026, тобто з пропуском встановленого строку на 6 місяців та 24 дні і при цьому її подано скаржником як особою, яку не було залучено до участі у справі, про права та обов`язки якої щодо відповідача вирішено питання оскаржуваним рішенням суду через те, що наслідком виконання вказаного рішення стало поновлення скаржника на посаді голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ВАТУТИНЕЦЬ-1" згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Разом з цим колегією суддів встановлено, що відомості стосовно останніх змін керівника відповідача-ОСББ ВАТУТИНЕЦЬ-1", за якими головою його правління є скаржник ОСОБА_1 внесені до Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02.07.2025, у той час як апеляційну скаргу подано 12.01.2026 -через шість місяців та десять днів після внесення відповідних відомостей до реєстру щодо поновлення скаржника на посаді голови правління відповідача і скаржником не наведено доводів та не надано доказів щодо існування об`єктивних перешкод, які унеможливили протягом такого тривалого строку перебування на вказаній посаді бути обізнаним про підставу поновлення скаржника на ній, якою є оскаржуване рішення суду, враховуючи при цьому, що скаржник є співвласником у багатоквартирному будинку, в якому створено вказане ОСББ, який має щодо ОСББ певні права та обов`язки і який на час прийняття оскаржуваного рішення суду був колишнім головою ОСББ, а відповідно до п. 3.16 Статуту відповідача засідання правління, на посаді голови якого його було поновлено на підставі вказаного рішення суду, проводиться не менше ніж один раз на три місяці, якщо інше не встановлено загальними зборами, та скликаються головою правління або не менш як третиною членів правління.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що причини пропуску строку, зазначені в обґрунтування відповідної заяви, не є поважними для поновлення процесуального строку на оскарження рішення Господарського суду Полтавської області від 27.05.2025 у справі №917/1639/24.

Відповідно до статті 259 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Скаржником не додано доказів надсилання копії апеляційної скарги відповідачу - ОСББ ВАТУТИНЕЦЬ-1.

Відповідно до ч.2 ст.260 ГПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 4 цієї статті, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 261 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зі змісту наведених норм вбачається, що в разі звернення з апеляційною скаргою на судове рішення місцевого господарського суду з порушенням встановлених строків його оскарження особа, яка звертається з цією скаргою, у клопотанні про поновлення строку має навести причини, підтверджені відповідними доказами, які перешкоджали їй звернутися з апеляційною скаргою у межах встановленого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження. Дійшовши висновку про неповажність причин пропуску строку звернення з апеляційною скаргою, суд має залишити апеляційну скаргу без руху, надавши скаржнику можливість зазначити інші підстави для поновлення цього строку. Тільки у разі визнання цих причин неповажними або у випадку незвернення з відповідною заявою у встановлений строк у відкритті апеляційного провадження має бути відмовлено на підставі пункту 4 частини першої статті 261 Господарського процесуального кодексу України.

Подібні висновки зазначені у постановах Верховного Суду від 01.06.2018 у справі № 914/1633/17, від 14.08.2018 у справі № 916/1448/17, від 15.10.2019 у справі № 910/15396/18, від 12.02.2020 у справі № 921/86/18, від 22.06.2020 у справі № 904/701/19, від 06.07.2020 у справі N 910/5829/19.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку, що з метою усунення зазначених в даній ухвалі недоліків скаржник має у десятиденний строк з дня вручення ухвали вказати інші підстави для поновлення строку, ніж зазначені ним в заяві про його поновлення та надати докази надсилання ОСББ ВАТУТИНЕЦЬ-1 копії даної апеляційної скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 (вх.№ 91П/2) на рішення Господарського суду Полтавської області від 27.05.2025 у справі №917/1639/24 залишити без руху.

2. Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення йому копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом наведення інших підстав для поновлення строку на подання апеляційної скарги, ніж зазначені ним в заяві про його поновлення та надання доказів надсилання ОСББ ВАТУТИНЕЦЬ-1 копії даної апеляційної скарги і доданих до неї документів, які у нього відсутні, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

3. Роз`яснити скаржнику, що у разі неусунення недоліків у строк, встановлений судом, буде застосовано процесуальні наслідки, визначені статтями 260, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І.В. Тарасова