ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"19" січня 2026 р. Справа № 907/1210/25

місто Львів

Західний апеляційний господарський суд у складі головуючого судді Рима Т. Я., розглянувши матеріали

апеляційної скарги: фізичної особи підприємця Корольової Вікторії Василівни,
на рішення:Господарського суду Закарпатської області від 17.12.2025 (повний текст рішення складено 17.12.2025, суддя Лучко Р. М.),
у справі№ 907/1210/25,
за позовом:Акціонерного товариства Українська залізниця,
до відповідачів:фізичної особи підприємця Корольової Вікторії Василівни,
про:стягнення 30 002,73 грн та усунення перешкод в користуванні майном,
визнав подані матеріали недостатніми для відкриття апеляційного провадження та призначення апеляційної скарги до розгляду з таких підстав.

1. Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Скаржник не сплатив судовий збір та подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту призначення справи до розгляду. Клопотання мотивовано неможливістю здійснити платіж у день подання скарги через технічні обмеження, а також складним фінансовим становищем.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи (частина 3 статті 8 Закону України "Про судовий збір").

Всупереч вимогам зазначених норм скаржник не довів наявності обставин, які могли би бути підставою для відстрочення сплати судового збору. Апелянт не надав жодних доказів на підтвердження свого майнового стану (складного фінансового становища), а також не надав доказів існування технічних перешкод для сплати судового збору під час подання апеляційної скарги.

З огляду на це клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню. Апелянту належить сплатити судовий збір за розгляд його апеляційної скарги.

Згідно з приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Для позовів немайнового характеру встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Позовна заява у цій справі була подана у 2025 році, в якому мінімальний розмір судового збору становив 3'028,00 гривень.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Скаржник просить скасувати рішення суду першої інстанції про часткове задоволення вимог майнового та немайнового характеру, а саме: стягнення неустойки в сумі 29 765,11 грн та зобов`язання усунути перешкоди у користування майном. Тому за подання апеляційної скарги в електронній формі (через підсистему "Електронний суд") йому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 7 267,20 грн, з яких:

- 3 633,60 грн (3 028 х 0,8 х 150%) за вимогу майнового характеру,

- 3 633,60 грн (3 028 х 0,8 х 150%) за вимогу немайнового характеру.

2. Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Апелянт зазначає, що отримав копію оскаржуваного судового рішення поштовим відправленням 24.12.2025, що підтверджується трекінгом № RO6. Однак доказів на підтвердження цих обставин не надав, про що Західним апеляційним господарським судом складено акт від 15.01.2026.

При цьому суд звертає увагу на наявність у фізичної особи підприємця Корольової Вікторії Василівни зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд.

З огляду на це апелянт не дотримався встановлених пунктом 4 частиною 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України вимог.

3. Відповідно до частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів … з дня його проголошення.

Згідно з частиною 2 статті 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу (частина 3 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Як зазначає апелянт, копію оскаржуваного судового рішення він отримав 24.12.2025, у зв`язку з чим останнім днем для подання апеляційної скарги було 13.01.2026. Проте апеляційну скаргу сформовано в підсистемі «Електронний суд» 14.01.2026 (зареєстровано 15.01.2026), тобто з пропуском установленого процесуального строку.

Разом з апеляційною скаргою апелянт звернувся з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому зазначив, що з 02.01.2026 перебуває на лікуванні, що, за його твердженням, об`єктивно унеможливило своєчасну підготовку та подання апеляційної скарги. При цьому скаржник повідомив, що докази, які підтверджують перебування на лікуванні, будуть подані ним після завершення лікування.

Відповідно до частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що питання про поважність причин пропуску процесуального строку у розумінні приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, саме на скаржника покладено обов`язок довести суду наявність поважних причин пропуску строку.

Оскільки апелянт не надав жодних доказів на підтвердження відомостей про свою тимчасову непрацездатність, суд не має підстав визнавати причини пропуску процесуального строку на подання апеляційної скарги поважними.

Згідно з частиною 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу…, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд у такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху та встановити апелянту строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 2, 174, 258, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Залишити без руху апеляційну скаргу фізичної особи підприємця Корольової Вікторії Василівни на рішення Господарського суду Закарпатської області від 17.12.2025 у справі № 907/1210/25.

3. Встановити апелянту строк у 10 календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме:

3.1. Надати докази сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги в розмірі 7 267,20 грн.

3.2. Надати докази, які підтверджують дату отримання оскаржуваного рішення (трекінг № RO6).

3.3. Надати докази, що підтверджують поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

4. Зобов`язати апелянта у випадку виправлення зазначених у цій ухвалі недоліків невідкладно скерувати відповідні документи позивачу. Докази про це надати суду.

Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Рим Т. Я.