ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
================================================================
УХВАЛА

про відмову у продовженні процесуального строку

07 січня 2026 року Справа № 915/2159/25

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е.М., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ФРАТЕЛЛІ ВАЙНЕРІ, вул. 40- річчя Перемоги, буд. 1, смт. Таїрове(з), Одеський район, Одеська обл., 65496 ()

до відповідача держави Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, вул. Житня 14, буд. 1, м. Москва, Російська Федерація, 119991 (ідентифікаційний код 34)

про стягнення збитків у розмірі 7 623 459, 00 грн.

без повідомлення (виклику) учасників

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Миколаївської області звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ФРАТЕЛЛІ ВАЙНЕРІ» з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з держави Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРАТЕЛЛІ ВАЙНЕРІ» 7 623 459, 00 грн. - збитків, завданих знищенням майна.

Підставою позову зазначено наступні обставини.

Позивач зазначає про завдання збитків в розмірі 7 623 459, 00 грн. внаслідок знищення готової продукції, яка знаходилась у двох складських приміщеннях № 5, № 7 по вул. Миколаївська 2-а в с. Парутине, Куцурубської ТГ, Миколаївської області, у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації (внаслідок обстрілів 15.09.2024 з використанням ударних БПЛА типу «Shahed»).

Позовні вимоги обґрунтовано положеннями ст. 11, 15, 16, 22, 1166, 1192 ЦК України, ст. 79 Закону України «Про міжнародне приватне право» та судовою практикою.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 29.12.2025 позовну заяву (вх. № 18736/25 від 23.12.2025) Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРАТЕЛЛІ ВАЙНЕРІ» до відповідача держави Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації про стягнення збитків у розмірі 7 623 459, 00 грн. залишено без руху.

Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

31.12.2025 до Господарського суду Миколаївської області через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх. № 19319/25 від 31.12.2025) про продовження строку на усунення недоліків на 30 днів.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 02.01.2025 відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ФРАТЕЛЛІ ВАЙНЕРІ (вх. № 19319/25 від 31.12.2025) про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви.

05.01.2026 до Господарського суду Миколаївської області через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх. № 238/26 від 05.01.2026) про продовження строку на усунення недоліків на 10 днів.

Заява мотивована перебоями в електропостачанні, періодичними повітряними тривогами, великим об`ємом матеріалів, що потребують підготовки для надання до суду та необхідністю пошуку кваліфікованого перекладача та врахуванням часу на сам переклад позовної заяви на російську мову потребує чималого часу.

Заява обґрунтована приписами ч. 2 ст. 119 ГПК України.

Розглянувши заяву позивача, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 114 ГПК України передбачено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій.

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч. 7 ст. 116 ГПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

В ухвалі КГС ВС від 04.03.2021 у справі № 922/4208/19 Верховний Суд зазначив, що ч. 2 ст. 119 ГПК України передбачає, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд також не може продовжити строк понад встановлений Господарським процесуальним кодексом України.

В аспекті наведеного Верховний Суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою.

Дослідивши письмові пояснення скаржника щодо усунення недоліків апеляційної скарги, заяву про продовження строків, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що нормами ГПК України не передбачено додаткові строки для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки приписами частини другої статті 174 ГПК України закріплено крайній процесуальний строк на усунення недоліків заяви/скарги, який не може бути продовжено судом у порядку частини другої статті 119 ГПК України, тому що його максимальна межа визначена ГПК України.

Зазначений висновок суду апеляційної інстанції узгоджується з приписами ГПК України, оскільки у випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд не наділений повноваженнями продовжити строк понад встановлений процесуальним законом строк (постанова КГС ВС від 07.04.2025, постанова ОП КГС ВС від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16).

Отже, встановлений ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 29.12.2025 десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали є максимально можливим строком.

Враховуючи, що суд встановив максимально допустимий строк для усунення недоліків позовної заяви, у суду відсутні правові підстави для продовження цього строку.

Керуючись ст. 42, 113, 114, 116, 119, 170, 174, 235, 254-259 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ФРАТЕЛЛІ ВАЙНЕРІ (вх. № 238/26 від 05.01.2026) про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. 254-259 ГПК України.

Суддя Е.М. Олейняш