ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

12.01.2026 Справа № 908/2108/25

м. Запоріжжя

Cуддя господарського суду Запорізької області Корсун В.Л. розглянувши заяву представника ПрАТ Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат (документ сформований в системі «Електронний суд» 07.01.26) про забезпечення позову у справі № 908/2108/25

за первісною позовною заявою: приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат, 50064, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Рудна, буд. 47

до відповідача: підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат, 69005, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158, офіс 210

про стягнення 721 855 786,80 грн

за зустрічною позовною заявою: підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат, 69005, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158, офіс 210

до відповідача 1 за зустрічним позовом: приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат, 50064, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Рудна, буд. 47

до відповідача 2 за зустрічним позовом: акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка (KSK Consulting a.s., Milady Horakove 116/109, Hradcany, 160 00 Praha 6, Czech Republic)

про визнання недійсним договору

без виклику представників сторін

ВСТАНОВИВ:

08.07.25 до Господарського суду Запорізької області в системі Електронний суд надійшла позовна заява за вих. від 08.07.25 приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат (далі ПрАТ ІНГЗК) з вимогами до підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат (далі ПрАТ ЗЗРК) про стягнення заборгованості зі сплати дивідендів у розмірі 721 855 786,80 грн з утриманням з цієї суми податків та обов`язкових платежів згідно із законодавством, діючим на час виплати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.07.25 вказану позовну заяву визначено для розгляду судді Корсуну В.Л.

Ухвалою від 14.07.25 судом прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/2108/25 за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 05.08.25 о 10 год. 00 хв.

28.07.25 до суду в системі Електронний суд від ПрАТ ЗЗРК надійшли:

- відзив за вих. від 28.07.25, в якому представник останнього заперечує проти позовних вимог ПрАТ ІНГЗК та просить суд відмовити останньому в задоволені позовних вимог в поному обсязі;

- заява за вих. від 28.07.25 № 07-25/13 про залучення третьої особи, в якій представник ПрАТ ЗЗРК просить суд залучити до участі у цій справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, акціонерне товариство КСК Консалтінг (Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка (KSK Consulting a.s., Milady Horakove 116/109, Hradcany, 160 00 Praha 6, Czech Republic);

- клопотання за вих. від 28.07.25 № 07-25/11 про витребування доказів, в якому представник ПрАТ ЗЗРК просить суд витребувати у АТ КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.):

1. Інформацію щодо надання (подання) на адресу підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат заяв про виплату дивідендів у порядку та за формою, передбаченою рішенням Наглядової ради ПрАТ ЗЗРК, оформленими протоколами № 108 від 26.02.18, № 116 від 19.07.18, № 189 від 26.07.21. У разі надання (подання) таких заяв на адресу ПрАТ ЗЗРК, надати належним чином завірені їх копії та докази їх подання (надсилання);

2. Інформацію щодо наявності діючих банківських рахунків для зарахування дивідендів від ПрАТ ЗЗРК, згідно з протоколами Наглядової ради № 108 від 26.02.18, № 116 від 19.07.18, № 189 від 26.07.21 та докази дійсності цих банківських рахунків у період виплати дивідендів;

- клопотання за вих. від 28.07.25 № 07-25/12 про витребування доказів, в якому представник ПрАТ ЗЗРК просить суд витребувати у АТ КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.):

1. Апостильовану копію/копію виписку/із Торгового реєстру Чеської Республіки щодо акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка станом на даний час, та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

2. Апостильовану копію/копію Статуту акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка від 23.07.14 та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

3. Апостильовану копію/копію Статуту акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка, який був чинним на час укладання договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25 (якщо в цей час діяв Статут в іншій редакції ніж Статут акціонерного товариства КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.) від 23.07.14) та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

4. Апостильовану копію/копію балансу акціонерного товариства КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.) станом на 31.12.24 та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

5. Інформацію щодо скликання Наглядової ради акціонерного товариства КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.) з приводу схвалення договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25 та прийняття/неприйняття рішення Наглядовою радою про схвалення договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25. У разі схвалення наглядовою радою договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25, надати апостильовану копію/копію відповідного рішення Наглядової ради та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку.

29.07.25 до суду в системі Електронний суд від ПрАТ ЗЗРК надійшли

- зустрічна позовна заява за вих. від 29.07.25 ПрАТ ЗЗРК з вимогами до приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат (відповідач 1) та до акціонерного товариства КСК Консалтінг (АТ КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.), відповідач 2) про визнання недійсним з моменту укладення договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25 укладений між ПрАТ ІНГЗК та АТ КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.);

- клопотання за вих. від 29.07.25 № 29/02-07/2025 про залучення до участі у справі № 908/2108/25 як відповідача 2 - акціонерне товариство КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка (KSK Consulting a.s., Milady Horakove 116/109, Hradcany, 160 00 Praha 6, Czech Republic);

- клопотання за вих. від 29.07.25 № 29/03-07/2025 про витребування доказів, в якому представник ПрАТ ЗЗРК просить суд витребувати у АТ КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.):

1. Апостильовану копію/копію виписку/із Торгового реєстру Чеської Республіки щодо акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка станом на даний час, та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

2. Апостильовану копію/копію Статуту акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка від 23.07.14 та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

3. Апостильовану копію/копію Статуту акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка, який був чинним на час укладання договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25 (якщо в цей час діяв Статут в іншій редакції ніж Статут акціонерного товариства КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.) від 23.07.14) та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

4. Апостильовану копію/копію балансу акціонерного товариства КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.) станом на 31.12.24 та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

5. Інформацію щодо скликання Наглядової ради акціонерного товариства КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.) з приводу схвалення договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25 та прийняття/неприйняття рішення Наглядовою радою про схвалення договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25. У разі схвалення наглядовою радою договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25, надати апостильовану копію/копію відповідного рішення Наглядової ради та належним чином засвідчений переклад на українську мову, оформлений в установленому законом порядку;

- клопотання за вих. від 29.07.25 № 29/04-07/2025 про витребування доказів, в якому представник ПрАТ ЗЗРК просить суд витребувати у АТ КСК Консалтінг (KSK Consulting a.s.):

1. Інформацію щодо надання (подання) на адресу підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат заяв про виплату дивідендів у порядку та за формою, передбаченою рішенням Наглядової ради ПрАТ ЗЗРК, оформленими протоколами № 108 від 26.02.18, № 116 від 19.07.18, № 189 від 26.07.21. У разі надання (подання) таких заяв на адресу ПрАТ ЗЗРК, надати належним чином завірені їх копії та докази їх подання (надсилання);

2. Інформацію щодо наявності діючих банківських рахунків для зарахування дивідендів від ПрАТ ЗЗРК, згідно з протоколами Наглядової ради № 108 від 26.02.18, № 116 від 19.07.18, № 189 від 26.07.21 та докази дійсності цих банківських рахунків у період виплати дивідендів.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 908/2108/25 раніше визначеному складу суду, 30.07.25 вказану зустрічну позовну заяву передано для розгляду судді Корсуну В.Л.

Ухвалою від 05.08.25 судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 19.08.25 о 12 год. 00 хв.

Крім того, ухвалою від 05.08.25 судом:

- прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву; об`єднано вимоги за зустрічним позовом ПрАТ ЗЗРК за вих. від 29.07.25 в одне провадження з первісним позовом у справі № 908/2108/25; підготовче судове засідання призначено на 04.02.26 о/об 10 год. 00 хв. у приміщенні Господарського суду Запорізької області за адресою: м. Запоріжжя, вул. Гетьманська, буд. 4; … Визначено звернутись до Міністерства юстиції України через Південне міжрегіональне управління юстиції (м. Одеса), з метою подальшого звернення до компетентної установи юстиції Чеської Республіки із дорученням про надання правої допомоги шляхом вручення відповідачу 2 - акціонерному товариству КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка (KSK Consulting a.s., Milady Horakove 116/109, Hradcany, 160 00 Praha 6, Czech Republic) документів, а саме: даної ухвали Господарського суду Запорізької суду від 04.08.25 у справі № 908/2108/25 та копії позовної заяви ПрАТ ЗЗРК за вих. від 29.07.25; … Зупинено провадження у справі № 908/2108/25 до 04.02.26 у зв`язку зі зверненням господарського суду із судовим дорученням про надання правової допомоги до компетентного органу іноземної держави. Крім того, п. 11 резолютивної частини цієї ухвали визначено поновити провадження у справі № 908/2108/25 з 04.02.26.

07.01.26 на адресу суду надійшла заява представника ПАТ ІІНГЗК (документ сформований в системі «Електронний суд» 07.01.26) про забезпечення позову у справі № 908/2108/25.

Як свідчить зміст прохальної частини вказаної заяви представник заявника (позивача за первісним позовом) просить суд застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, як в національній валюті (гривня) так і в іноземній валюті, що міститься на відкритих рахунках в фінансових установах та/або банках, зокрема АТ «СІТІБАНК» рахунки № 1003, № 1046, № 1143 та на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову, та належать підприємству з іноземними інвестиціями у формі ПрАТ Запорізький залізорудний комбінат (ідентифікаційний код 00191218, 69005, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158, офіс 210) в межах ціни позову у розмірі 721 855 786,80 грн.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначено наступне (дослівно):

«… Предметом первісного позову у справі є стягнення з ПРАТ «ЗЗРК» на користь ПРАТ «ІНГЗК» заборгованості зі плати дивідендів у розмірі 721 855 786,80 грн., право на отримання якої відступлене останньому від АТ «КСК Консалтінг» на підставі Спірного договору. Так, спір у Справі виник між сторонами у зв`язку з невиконанням ПРАТ «ЗЗРК» зобов`язання з виплати дивідендів згідно протоколів позачергових загальних зборів акціонерів ПРАТ «ЗЗРК» №29 від 30.01.2018, №30 від 13.06.2018 та №34 від 22.06.2021 на загальну суму 721 855 786,80 грн. на користь ПРАТ «ІНГЗК» як нового кредитора, право на отриманнях яких передано останньому від АТ «КСК Консалтінг» на підставі Спірного договору.

До моменту вступу АТ «КСК Консалтінг» у справу в якості співвідповідача за зустрічним позовом ПРАТ «ЗЗРК» фактично заперечувало існування заборгованості з виплати дивідендів згідно Протоколів №29 від 30.01.2018 та №30 від 13.06.2018 на загальну суму 104 738 394,66 грн., зазначаючи, що вказана сума, нібито, була виплачена АТ «КСК Консалтінг» та відповідно не могла бути відступлена ПРАТ «ІНГЗК».

У свою чергу, у відзиві на зустрічний позов АТ «КСК Консалтінг» підтвердило наявність вказаної вище заборгованості та зазначило, що дивіденди за Протоколом №29 від 30.01.2018 оплачені ПРАТ «ЗЗРК» частково, а за Протоколом №30 від 13.06.2018 взагалі не оплачувались. Оплата іншої частини здійснювалась ПРАТ «ЗЗРК» щодо дивідендів, зобов`язання з оплати яких виникло у останнього на підставі інших протоколів (рішень загальних зборів), що не відносяться до предмету спору у цій Справі.

На підтвердження зазначеного АТ «КСК Консалтінг» долучило до відзиву на зустрічний позов, зокрема, копії банківських виписок, повідомлень про здійснення ПРАТ «ЗЗРК» платежів та актів звірки, підписаних зі сторони ПРАТ «ЗЗРК». Останнє вважає вказані докази неналежними, проте доказів на спростування вказаних обставин не надає. Разом з тим, ПРАТ «ЗЗРК» відповідно до ст. 80 ГПК України не повідомляло Суд щодо неможливості подання/отримання доказів, а саме платіжних документів, які знаходяться у АТ «СІТІБАНК» та підтверджують сплату спірних дивідендів на користь АТ «КСК Консалтінг», як про це стверджує ПРАТ «ЗЗРК».

Також, ПРАТ «ЗЗРК» не надало на адвокатський запит вих.№08/21 від 21.08.25 представнику ПРАТ «ІНГЗК» оборотно-сальдові відомості по рахунку 671 за 2022-2024 рік із зазначенням (розшифруванням) усіх осіб (контрагентів), зокрема АТ «КСК Консалтінг», сум заборгованостей, які обліковуються перед ними та руху по цьому рахунку за вказаний період (вказані відомості містять інформацію щодо заборгованості ПРАТ «ЗЗРК» перед своїми акціонерами, зокрема АТ «КСК Консалтінг», щодо виплати дивідендів, які є предметом спору у Справі). …

… Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.79 ГПК України).

За вказаних обставин ПРАТ «ІНГЗК» погоджується з позицією АТ «КСК Консалтінг» стосовно того, що ПРАТ «ЗЗРК» всупереч положень ч.2 ст.42 ГПК України приховує докази та відповідно не сприяє своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин цієї Справи.

Більше того, ПРАТ «ІНГЗК» наполягає та тому, що ініціювання ПРАТ «ЗЗРК» спору про недійсність Спірного договору направлене не для захисту цивільних прав та інтересів останнього, а для досягнення інших цілей - затягування процесу та ускладнення розгляду Справи, шляхом зловживання правом, що згідно наявної судової практики є недопустимим.

У свою чергу, у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.10.2023 та постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024 у справі №160/12841/23 (набрали законної сили) за позовом ПРАТ «ЗЗРК» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення встановлено наступні обставини:

- видами діяльності ПРАТ «ЗЗРК» є: 07.10 Добування залізних руд; 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.; 86.21 Загальна медична практика; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах;

- майно, яке на праві власності належить ПРАТ «ЗЗРК», знаходилось на земельних ділянках Малобілозерської сільської ради Василівського району Запорізької області (Запорізька область, Василівський район, с. Мала Білозерка, Василівське шосе, 7 км), які після повномасштабного вторгнення були тимчасово окуповані збройними формуваннями російської федерації;

- 20.06.2022 року за заявою ПРАТ «ЗЗРК» про вчинення кримінального правопорушення у зв`язку заволодінням військовослужбовцями зс рф та іншими збройними формуваннями держави-агресора, службових приміщень ПРАТ «ЗЗРК» у с.Малобілозерка Василівського району Запорізької області слідчим відділом Василівського РУП ГУНП в Запорізькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218 за ч.1 ст.438 Кримінального кодексу України.

Захоплення майнового комплексу ПРАТ «ЗЗРК», який знаходиться на вказаній території підтверджується також досудовим розслідуванням №0001085 від 04.07.2023 (див. ухвалу Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04.01.2024 у справі №331/6779/23).

- наказом ПРАТ «ЗЗРК» №130 від 15.06.2022 змінено організацію ведення виробничої діяльності у зв`язку з повною втратою контролю над виробничими потужностями ПРАТ «ЗЗРК» та неможливістю ведення господарської діяльності та оголошено призупинення виробничої діяльності комбінату з використанням майна, над яким втрачений контроль.

Тобто, у ПРАТ «ЗЗРК» відсутнє майно за рахунок якого можливе виконання судових рішень майнового характеру. При цьому, через тимчасову окупацію території, на якій знаходиться майно ПРАТ «ЗЗРК», останнє починаючи з червня 2022 не може здійснювати свій основний вид господарської діяльності добування та продаж залізної руди.

У свою чергу, із аналізу загальнодоступної інформації щодо фінансової звітності ПРАТ «ЗЗРК» на інформаційних ресурсах «Опендатабот» та «YouControl» вбачається, що за результатами діяльності протягом 2023 9 місяців 2025 ПРАТ «ЗЗРК» є збитковим.

Так, у Звіті про фінансові результати (Форма №2) за 9 місяців 2025 року відображено, що станом на 30.09.2025 збитки ПРАТ «ЗЗРК» складають 428 284 000,00 грн. …

… У той же час, на веб-сайті ПРАТ «ЗЗРК» (https://www.zgrk.com.ua) розміщено Повідомлення про проведення 22.01.2026 позачергових Загальних зборів акціонерів ПРАТ «ЗЗРК», які скликаються за ініціативою акціонера останнього АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) («Повідомлення»).

На вказаних позачергових зборах планується зокрема розглянути питання щодо надання згоди на вчинення ПРАТ «ЗЗРК» правочину щодо якого є заінтересованість договору про надання безпроцентної фінансової допомоги ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС».

За результатами розгляду зазначеного питання АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) у Повідомленні пропонуються проєкти прийняття наступних рішень:

« 10.1. Надати згоду на вчинення ПРАТ «ЗЗРК» правочину щодо якого є заінтересованість, а саме на укладення ПРАТ «ЗЗРК» договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги Товариству з обмеженою відповідальністю «МІНЕРФІН-ТРАНС» () у сумі до 30 млн. доларів США.

10.2. Затвердити істотні умови договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги:

- фінансова допомога надається Товариству з обмеженою відповідальністю «МІНЕРФІН-ТРАНС» ();

- загальна сума фінансової допомоги до 30 000 000,00 (тридцять мільйонів) доларів США;

- фінансова допомога підлягає поверненню протягом трьох років, з дати підписання договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги;

- відсотки за користування фінансовою допомогою не нараховуються;

10.3. надати Голові Правління Генеральному директору ПРАТ «ЗЗРК» та заступнику Голови Правління-Фінансовому директору ПРАТ «ЗЗРК» повноваження на укладення та підписання від імені ПРАТ «ЗЗРК» договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги, на умовах, визначених у рішенні 10.2. цих позачергових Загальних зборів акціонерів ПРАТ «ЗЗРК», з правом визначення на власний розсуд всіх інших умов цього договору».

Відповідно до приписів ч.ч.1, 12 ст.107 Закону України «Про акціонерні товариства», правочин, щодо вчинення якого є заінтересованість (далі - правочин із заінтересованістю), - це правочин, у вчиненні якого хоча б одна із зазначених у частині другій цієї статті осіб має заінтересованість відповідно до частини третьої цієї статті, а також правочин, вчинений між афілійованою особою публічного акціонерного товариства та юридичною особою, що перебуває під контролем такого публічного акціонерного товариства.

У голосуванні щодо вчинення правочину із заінтересованістю (значного правочину із заінтересованістю) акціонери, заінтересовані у вчиненні правочину, не мають права голосу, а рішення з цього питання приймається більшістю голосів незаінтересованих акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та яким належать голосуючі з цього питання акції.

Статутом приватного акціонерного товариства може бути передбачено незастосування вимог цієї частини до такого товариства. Згідно пп.15.2.6., 15.2.8. Статуту ПРАТ «ЗЗРК» (долучений останнім до зустрічного позову):

«Рішення про надання згоди на вчинення правочину із заінтересованістю виноситься на розгляд Загальних зборів, якщо: 2) ринкова вартість майна та послуг чи сума коштів, що є його предметом, перевищує 10 вартості активів, за даними останньої річної фінансової звітності Товариства».

«У голосуванні про надання згоди на вчинення правочину із заінтересованістю Акціонери, заінтересовані у вчиненні такого правочину, мають право голосу. Рішення з цього питання приймаються простою більшістю голосів Акціонерів, які зареєструвалися для участі в Загальних борах».

Тобто, Статутом ПРАТ «ЗЗРК» передбачено незастосування обмежень, встановлених ч. 12 ст. 107 Закону України «Про акціонерні товариства» щодо відсутності права голосу та участі у голосуванні акціонерів, зацікавлених у вчиненні правочину із заінтересованістю.

У зв`язку з цим АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) має право голосу при вирішенні вказаного вище питання.

Із загальнодоступної інформації, розміщеної на інформаційних ресурсах «Опендатабот» та «YouControl» вбачається, що основними акціонерами ПРАТ «ЗЗРК» є:

АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A. S.) яке володіє 51,1698 % статутного капіталу ПРАТ «ЗЗРК»;

ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ «ЗАПОРІЖСТАЛЬ»», яке володіє 29,5193 % статутного капіталу ПРАТ «ЗЗРК»;

АТ «КСК Консалтінг», яке володіє 19,0632 % статутного капіталу ПРАТ «ЗЗРК»;

У свою чергу, учасниками (власниками) ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «МІНЕРФІН-ТРАНС» є:

АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A. S.), яке володіє 84,84 % статутного капіталу ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС»;

КОМПАНІЯ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «МЮРЛЕНС ЕНТЕРПРАЙЗІС ЛІМІТЕД» (MURELANCE ENTERPRISES LIMITED), яка володіє 15,16 % статутного капіталу ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС»;

Тобто, АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A. S.) є афілійованою особою по відношенню до ПРАТ «ЗЗРК» та ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС», якому має бути надана вказана безпроцентна поворотна фінансова допомога. …

… Згідно фінансової звітності ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» вбачається, що за результатами діяльності протягом 2023 9 місяців 2025 останнє є прибутковим.

Так, за результатами діяльності у 2024 чистий прибуток ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» склав 172 232 000,00 грн., а за 9 місяців 2025 - 96 322 000,00 грн.

На підставі зазначеного, ПРАТ «ІНГЗК» вважає, що ініціювання АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) проведення вказаних позачергових Загальних зборів очевидно свідчить про його заінтересованість у прийнятті рішення щодо узгодження вказаного вище правочину із заінтересованістю та подальшому отриманні ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» від ПРАТ «ЗЗРК» безпроцентної поворотної фінансової допомоги у сумі до 30 млн. доларів США (близько 1 млрд. 280 млн. 838 000,00 грн.).

Враховуючи, що АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) володіє 51,1698% статутного капіталу ПРАТ «ЗЗРК», то відповідно до положень п.15.2.8. Статуту ПРАТ «ЗЗРК» - рішення щодо надання згоди на вчинення ПРАТ «ЗЗРК» правочину щодо якого є заінтересованість укладення договору про надання зазначеної безпроцентної фінансової допомоги ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» може бути прийнято виключно за рахунок голосів АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) незалежно від результатів голосування інших акціонерів з цього питання.

Тобто, очікується, що збиткове ПРАТ «ЗЗРК», яке не здійснює свою основну діяльність, надасть прибутковому ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» безпроцентну поворотну фінансову допомогу у розмірі до 30 млн. доларів США (близько 1 млрд. 280 млн. 838 000,00 грн.). терміном на 3 роки.

ПРАТ «ІНГЗГ» вважає, що після отримання необхідного узгодження укладення вказаного правочину має явні ознаки фраудаторного правочину, який направлений на те щоб ПРАТ «ІНГЗК» не могло задовольнити своє право вимоги на отримання дивідендів за Спірним договором за рахунок наявних грошових коштів ПРАТ «ЗЗРК». При цьому, АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A.S.) як ініціатору проведення вказаних позачергових Загальних зборів очевидно відомо про наявність спору цій Справі, оскільки в Повідомленні зазначено, що одним із питань порядку денного є:

« 11.1. Схвалити та затвердити Договір про надання правничої (правової) допомоги №01-17/25ю від 14.07.2025, що укладений ПРАТ «ЗЗРК» з АДВОКАТСЬКИМ ОБ`ЄДНАННЯМ «ГУДМАН» ().

Підтвердити повноваження Голови Правління-Генерального директора КАРНАУХА Андрія Вікторовича та заступника голови Правління-Фінансового директора ВАРАВКИ Василя Володимировича щодо укладення та підписання ПРАТ «ЗЗРК» зазначеного договору з АДВОКАТСЬКИМ ОБ`ЄДНАННЯМ «ГУДМАН»…».

Згаданий договір зазначений представником ПРАТ «ЗЗРК» - адвокатом Рябко Є.О. як підстава надання правничої допомоги у цій Справі в ордері серії АІ №1959200 від 28.07.2025, який долучався до процесуальних документів по суті спору ПРАТ «ЗЗРК».

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Право на ефективний засіб юридичного захисту» встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів» наголошує, що ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настане подія, наслідки якої будуть незворотними.

Європейський Суд з прав людини у справі «Каіч та інші проти Хорватії» у рішенні від 17.07.2008 вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування.

Отже, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту.

Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Згідно з пунктом 43 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак, це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому, обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

У пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004 зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у пункті 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові №6-605цс16 від 25.05.16, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`активних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

При цьому, вжиття заходів забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, у разі задоволення позову.

Такого висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного господарського суду у постанові від 16.08.2018 у справі №910/1040/18.

Згідно зі ст.137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (див. висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №910/9498/19, від 17.09.2020 у справі №910/72/20, від 15.01.2021 у справі №914/1939/20, від 16.02.2021 у справі №910/16866/20, від 15.04.2021 у справі №910/16370/20, від 24.06.2022 у справі №904/3783/21, від 26.09.2022 у справі №911/3208/21).

Сума стягнення за первісним позовом у цій Справі є значною - 721 855 786,80 грн.

Крім того, ПРАТ «ІНГЗК» понесло та очікує понести витрати, пов`язані з розглядом цієї Справи, а саме; 847 840,00 грн. витрат по сплаті судового збору за подання первісного позову; 150 000,00 грн. витрат на правничу допомогу.

Враховуючи викладене, у випадку задоволення Судом первісного позову та стягнення з ПРАТ «ЗЗРК» на користь ПРАТ «ІНГЗК» зазначених вище коштів не вжиття заходів забезпечення позову, не лише утруднить виконання такого рішення Суду в майбутньому, а і зробить це неможливим, оскільки:

1. У ПРАТ «ЗЗРК» відсутнє майно за рахунок якого можливо здійснити стягнення (знаходиться на тимчасово окупованій території).

2. Діяльність ПРАТ «ЗЗРК» протягом 2023 9 місяців 2025 ПРАТ «ЗЗРК» є збитковою, що підтверджується його фінансовою звітністю.

3. З червня 2022 ПРАТ «ЗЗРК» не здійснює свій основний вид господарської діяльності добування залізної руди та її подальший продаж.

4. До судового засідання у цій Справі (04.02.206) планується укладення правочину за у мовами якого ПРАТ «ЗЗРК» наддасть строком на 3 роки безвідсоткову поворотну фінансову допомогу у розмірі 30 млн. доларів США (близько 1 млрд. 280 млн. 838 000,00 грн.) ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС», яке є афілійованим з АТ «МІНЕРФІН» (MINERFIN A. S.) - акціонером ПРАТ «ЗЗРК» з контрольним пакетом акцій.

Зазначені обставини свідчать про існування загрози ефективному захисту і поновлення порушених прав та інтересів ПРАТ «ІНГЗК» у разі задоволення первісного позову у Справі, без вжиття заходів забезпечення позову, оскільки невжиття таких заходів й подальші дії ПРАТ «ЗЗРК» щодо надання згаданої вище фінансової допомоги унеможливлять виконання рішення Суду.

Виконання у майбутньому судового рішення у цій Справі та стягнення з ПРАТ «ЗЗРК» грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог за первісним позовом, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у ПРАТ «ЗЗРК» присудженої до стягнення суми заборгованості.

У зв`язку з цим, ефективним заходом забезпечення позову в даному випадку ПРАТ «ІНГЗК» вважає накладення арешту на кошти, як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках в фінансових установах та/ або банках, зокрема в АТ «СІТІБАНК» рахунки №1003, №1046, №1143 (зазначені в документах, наданих АТ «КСК Консалтінг» разом із відповіддю на зустрічний позов) та належать ПРАТ «ЗЗРК» в межах ціни первісного позову у розмірі 721 855 786,80 грн.

Зазначений арешт коштів має на меті забезпечити можливість виконання рішення Суду у разі задоволення первісного позову та задоволення майнових вимог ПРАТ «ІНГЗК» за рахунок коштів ПРАТ «ЗЗРК» шляхом їх стягнення.

Накладення арешту на кошти у межах ціни позову в порядку забезпечення первісного позову про стягнення грошових коштів є для ПРАТ «ІНГЗК» додатковою гарантією того, що рішення Суду у разі задоволення первісного позову буде реально виконане та останнє отримає задоволення своїх вимог.

При цьому, зазначений захід забезпечення позову є тимчасовим заходом, який спрямований на підтримання status quo, поки Суд не визначиться щодо виправданості цього заходу.

Накладення арешту на кошти у межах ціни позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав ПРАТ «ЗЗРК», оскільки арештовані кошти фактично перебувають у його володінні, а обмежується лише можливість розпоряджатися ними. …».

На підтвердження виникнення у заявника (позивача за первісним позовом) підстав для того, щоб просити суд забезпечити позов, позивач надав до суду: рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.10.23 у справі № 160/12841/23; постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.01.24 у справі № 160/12841/23; ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04.01.24 у справі № 331/6779/23; витяг щодо ПрАТ «ЗЗРК» з Опендатабот; витяг щодо ПрАТ «ЗЗРК» з YouControl; фінансову звітність ПрАТ «ЗЗРК» за 2023; фінансову звітність ПрАТ «ЗЗРК» за 2024; фінансову звітність ПрАТ «ЗЗРК» за 9 місяців 2025; повідомлення про проведення 22.01.26 позачергових Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ЗЗРК»; витяг щодо ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» з Опендатабот; витяг щодо ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» з YouContro; фінансову звітність ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» за 2023; фінансову звітність ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» за 2024; фінансову звітність ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» за 9 місяців 2025; Статут ПрАТ «ЗЗРК».

10.01.26 до суду в системі «Електронний суд» надійшов відзив за вих. від 10.01.26 на заяву про забезпечення позову (зареєстровано канцелярією суду на передано судді 12.01.26), в якому представник ПрАТ ЗЗРК просить суд відмовити ПРАТ «ІНГЗК» у задоволені заяви про забезпечення позову та зазначає, що (дослівно): « … ПрАТ «ЗЗРК» вважає заяву ПрАТ «ІНГЗК» про забезпечення позову необґрунтованою з огляду на наступне.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову. При цьому вжиття заходів забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, в разі задоволення позову.

Забезпечення позову - це вжиття заходів щодо охорони інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача (пункт 8.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20). Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити тощо. Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21.03.2024 у справі № 910/15328/23, від 01.05.2023 у справі № 914/257/23, від 06.03.2023 у справі № 916/2239/22.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких надалі гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Передумовою забезпечення позову є обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову, що гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову заявленим позивачем вимогам, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача для того, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде ухвалене на користь позивача, зокрема й задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 24.05.2023 у справі № 906/1162/22, від 29.06.2023 у справі № 925/1316/22, від 18.05.2023 у справі № 910/14989/22, від 24.06.2022 у справі № 904/8506/21.

За загальним правилом достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Водночас слід зазначити, що законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення із заявою про забезпечення позову, а тому суди в кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересів), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

Крім того, заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

…

Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватись з предметом та підставами позову, можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати права інших осіб.

Обрання належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову господарський суд зобов`язаний здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів і дослідити подані в обґрунтування заяви докази та встановити наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі № 914/2072/20.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, заявник повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника. Близькі за змістом висновки, викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.01.2019 у справі №902/483/18, від 28.08.2019 у справі №910/4491/19, від 12.05.2020 у справі №910/14149/19, від 13.01.2020 у справі №922/2163/17.

Згідно зі сталою практикою Верховного Суду законодавством покладено на заявника обов`язок обґрунтування підстав, які можуть утруднити чи унеможливити виконання судового рішення у разі задоволення позову або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача. Близька за змістом правова позиція визначена у постановах Верховного Суду від 08.07.2024 у справі № 916/143/24, від 04.10.2024 у справі № 913/289/24.

Отже, положеннями, якими врегульовано питання вжиття заходів забезпечення позову, передбачено, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної осіб, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень. Сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Однак ПрАТ «ІНГЗК» не надано доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову, а посилання заявника на останню фінансову звітність ПрАТ «ЗЗРК», зокрема на Баланс (форма № 1) станом на 30.09.2025, взагалі спростовує будь-які припущення про існування загрози ефективному захисту і поновлення порушених прав та інтересів ПрАТ «ІНГЗК» у разі задоволення первісного позову у справі, без вжиття заходів забезпечення позову, оскільки невжиття таких заходів й подальші дії щодо надання згаданої фінансової допомоги унеможливлять виконання рішення Суду.

Баланс (форма № 1) ПрАТ «ЗЗРК» станом на 30.09.2025 (рядок 1167) навпаки свідчить про наявність у ПрАТ «ЗЗРК» грошових коштів на рахунках у банківських установах у сумі 2 025 830 000,00 гривень, що значно перевищує суму стягнення за первісним позовом, а також безумно свідчить про те, що можливе укладання правочину безвідсоткової поворотної фінансової допомоги ніяким чином не вплине на реальну можливість ПрАТ «ЗЗРК» виконати рішення суду у разі задоволення позовних вимог, та як наслідок, відсутність обґрунтованого припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за

захистом яких він звернувся до суду.

ПрАТ «ЗЗРК» під час розгляду цієї справи не вчинялися та не вчиняються будь-які можливі недобросовісні дії, що унеможливлять виконання рішення Суду.

Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам слід враховувати, що такими заходами не повинні блокуватися господарська діяльність юридичної особи.

Заходи забезпечення позову мають чітко відповідати суті та предмету заявлених позовних вимог, оскільки це гарантує, що вжиті заходи не виходять за межі спору, сприяють належному виконанню судового рішення і не створюють необґрунтованих перешкод для сторін у справі.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Відповідні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18, у постанові Верховного Суду від 10.11.2020 у справі № 910/1200/20.

ПрАТ «ІНГЗК» не доведено обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, заява про забезпечення позову є передчасною та без відповідної легітимної мети, а з боку ПрАТ «ЗЗРК» відсутні будь-які недобросовісні дії.

На підтвердження своєї правової позиції щодо підстав для відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову відповідач за первісним позовом у цій справі надав до суду: ордер на надання правничої допомоги ПрАТ «ЗЗРК» серії АІ № 1959200 від 28.07.25; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Рябко ЄО; квитанція про надсилання стороні БЕЗРУЧКО МАКСИМ ВІКТОРОВИЧ; квитанція про надсилання стороні ПрАТ «ЗЗРК»; квитанція про надсилання стороні ПрАТ «ІГЗК».

Розглянувши заяву представника ПрАТ «ІГЗК» (документ сформований в системі «Електронний суд» 07.01.26) про забезпечення позову суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатись своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Реалізація права на судовий захист, гарантованого кожному ст. ст. 55, 124 Конституції України, багато в чому залежить від належного правового механізму, складовою якого, зокрема, є інститут забезпечення позову в судовому процесі.

Велика Палата Верховного Суду вже виснувала про те, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. Важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20).

Статтею 136 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Частиною 1 ст. 137 ГПК України унормовано, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і заходяться в нього чи в інших осіб (п. 1), забороною відповідачу вчиняти певні дії (п. 2), забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання (п. 4), … іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (п. 10).

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (ч. 3 ст. 137 ГПК України).

Не допускається (ч. 11 ст. 137 ГПК України) забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Місцевим господарським судом при розгляді заяви про забезпечення позову у справі № 908/2108/25 враховано, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як вже зазначалось вище в тексті цієї ухвали, достатньо обґрунтованим, для забезпечення позову, є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Як свідчать положення ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч. 2 ст. 4 ГПК України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Таким чином, за приписами чинного законодавства, основною метою здійснення правосуддя є захист та відновлення порушеного права особи, яка звернулась до суду з позовною заявою.

В той же час, захист порушеного права або охоронюваного законом інтересу здійснюється судом із дотримання основних засад судочинства, за наявності достатніх правових підстав та відповідних належних доказів, які підтверджують ту чи іншу обставину.

Частиною 1 ст. 1074 ЦК України унормовано, що обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду.

Велика Палата Верховного Суду у пунктах 46-48 своєї постанови від 24.04.24 у справі 754/5683/22 констатувала, що як характер спору (майновий або немайновий), так і те, чи підлягає судове рішення у конкретній справі примусовому виконанню, не мають вирішального значення при дослідженні судом питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову (п. 46). Ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами (п. 47). Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії (п. 48).

Згідно з ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З наведеного вище в тексті ухвали вбачається, що питання задоволення заяви сторони у справі про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку, виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити припущення про утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у випадку невжиття заходів забезпечення позову.

Саме лише посилання в заяві на утруднення або неможливість виконання рішення без наведення відповідного обґрунтування та надання належних доказів не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 ГПК України, заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше 2 днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (ч. 1 ст. 140 ГПК України).

Частинами 5 та 6 ст. 140 ГПК України визначено, що залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

У цій справі, яка розглядається Господарським судом Запорізької област, а саме справі за № 908/2108/25:

- позивач за первісним позовом (ПрАТ ІНГЗК) пред`явив вимогу про стягнення з підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат на свою користь 721 855 786,80 грн;

- позивач за зустрічним позовом (ПрАТ «ЗЗРК»), що є відповідачем за первісним позовом) пред`явив вимогу до відповідача-1 за зустрічним позовом (приватного акціонерного товариства Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат) та до відповідача-2 за зустрічним позовом (акціонерного товариства КСК Консалтінг, Мілади Горакове 116/109, Градчани, 160 00 Прага 6, Чеська Республіка (KSK Consulting a.s., Milady Horakove 116/109, Hradcany, 160 00 Praha 6, Czech Republic) про визнання недійсним з моменту укладання договору відступлення права вимоги (цесії) від 23.06.25 укладеного між ПрАТ «ІНГУЛЕЦЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» та акціонерним товариством «КСК Консалтінг» (KSK Consulting a.s.).

Статтею 75 ГПК України унормовано, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників (ч. 1). … Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування (ч. 3). Обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4). Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені (ч. 5). … Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду (ч. 7).

Статтею 79 ГПК України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (ч. 1). Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч. 2).

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.10.23 та постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.01.24 у справі №160/12841/23 (які набрали законної сили) за позовом ПРАТ «ЗЗРК» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення якими (рішенням і постановою) встановлено наступні обставини:

- видами діяльності ПРАТ «ЗЗРК» є: 07.10 Добування залізних руд; 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.; 86.21 Загальна медична практика; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах;

- майно, яке на праві власності належить ПРАТ «ЗЗРК», знаходилось на земельних ділянках Малобілозерської сільської ради Василівського району Запорізької області (Запорізька область, Василівський район, с. Мала Білозерка, Василівське шосе, 7 км), які після повномасштабного вторгнення були тимчасово окуповані збройними формуваннями російської федерації;

- 20.06.22 року за заявою ПРАТ «ЗЗРК» про вчинення кримінального правопорушення у зв`язку заволодінням військовослужбовцями зс рф та іншими збройними формуваннями держави-агресора, службових приміщень ПРАТ «ЗЗРК» у с. Малобілозерка Василівського району Запорізької області слідчим відділом Василівського РУП ГУНП в Запорізькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218 за ч.1 ст.438 Кримінального кодексу України;

- наказом ПРАТ «ЗЗРК» №130 від 15.06.22 змінено організацію ведення виробничої діяльності у зв`язку з повною втратою контролю над виробничими потужностями ПРАТ «ЗЗРК» та неможливістю ведення господарської діяльності та оголошено призупинення виробничої діяльності комбінату з використанням майна, над яким втрачений контроль.

Як свідчить фінансова звітність (Баланс (форма № 1) (на яку посилається ПрАТ «ЗЗРК»), ПрАТ «ЗЗРК» за 9 місяців 2025 року, станом на 30.09.25, тобто на час подачі вказаної звітності (рядок 1167) у вказаного акціонерного товавриства обліковуються грошові кошти на рахунках в банках у сумі 2 025 830 000, 00 грн.

Як свідчить Звіт про фінансові результати (форма № 2) (на який посилається заявник - ПрАТ ІНГЗК), ПрАТ «ЗЗРК» за 9 місяців 2025 року, станом на 30.09.25, тобто на час подачі вказаної звітності (рядок 2355) у вказаного акціонерного товавриства обліковуються чистий фінансовий збиток у розмірі 428 284 000,00 грн.

Крім того, як свідчить повідомлення (Додаток № 3 до рішення № 1 АТ «МІНЕРФІН» від 08.12.25) про проведення позачергових Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ЗЗРК», (Проєкт порядку денного позачергових Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ЗЗРК» затверджено рішенням № 1 АТ «МІНЕРФІН» від 08.12.25, порядок денний містить 11 пунктів. При цьому, вказаним проєктом передбачено такі питання як: … 5. Дострокове при чинення повноважень членів Правління ПрАТ «ЗЗРК».; 6. Обрання Голови Правління, заступника Голови Правління та членів Правління.; 7. Визначення дати початку виконання Правлінням своїх обов`язків.; 8. Затвердження умов контрактів з Головою Правління, заступником Голови Правління та членів Правління.; 9. Зміна компетенції Правління та Голови Правління ПрАТ «ЗЗРК».; 10. Надання згоди на вчинення ПрАТ «ЗЗРК» правочину щодо якого є заінтересованість договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС».

Як свідчать Проєкти рішень щодо питань включених до проекту Порядку денного позачергових Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ЗЗРК», по пункту 10 Проєкту порядку денного позачергових Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ЗЗРК» (у даному випадку надання згоди на вчинення ПрАТ «ЗЗРК» правочину щодо якого є заінтересованість договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» - пропонується проект рішення у вигляді:

10.1. Надати згоду на вчинення ПрАТ «ЗЗРК» правочину щодо якого є заінтересованість, а саме на укладення ПрАТ «ЗЗРК» договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» () у сумі 30 млн. доларів США.

10.2. Затвердити істотні умови договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги:

- фінансова допомога надається ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС» ();

- загальна сума фінансової допомоги до 30 000 000,00 доларів США;

- фінансова допомога підлягає поверненню протягом трьох років з дати підписання договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги;

- відсотки за користування фінансовою допомогою не нараховуються.

З огляду на викладене вище у тексті цієї ухвали приймаючи до уваги положення ч. 4 ст. 75 ГПК України, а також враховуючи наявність спору між сторонами у цій справі якими є ПрАТ ІНГЗК, ПрАТ ЗЗРК та акціонерне товариство КСК Консалтінг, суд здійснивши оцінку :

- обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог позивача за первісним позовом щодо забезпечення позову (зокрема, але не виключно щодо того, що є наявним спір між сторонами у цій справі; що через тимчасову окупацію території, на якій знаходиться майно ПрАТ «ЗЗРК», останнє починаючи із червня 2022 року не може здійснювати основний вид господарської діяльності добування і продаж залізної руди; що у ПрАТ «ЗЗРК» через тимчасову окупацію відповідної території відсутнє майно, яке на праві власності належить ПрАТ «ЗЗРК» та знаходиться на земельних ділянках Малобілозерської сільської ради Василівського району Запорізької області за рахунок якого можливе виконання судових рішень майнового характеру);

- забезпечення збалансованості інтересів сторін (накладення арешту на кошти у межах ціни позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав ПРАТ «ЗЗРК», оскільки арештовані кошти фактично перебувають у його володінні, а обмежується лише можливість розпоряджатися ними );

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову,

- ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятись як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду (заявлена до стягнення сума у розмірі 721 855 786,80 грн за первісним позовом є значною) ;

- співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами (зазначена у заяві про забезпечення сума, на яку заявник просить накласти арешт, не перевищує заявлену до стягнення у первісному позові суму позову…);

- дійсність мети звернення позивача за первісним позовом у цій справі до суду з заявою про забезпечення позову, а також відсутність підстав у суду стверджувати, що таке звернення (у даному випадку заява про забезпечення позову) спрямоване на зловживання учасником (таким заявником, що є позивачем за первісним позовом) справи своїми правами.

- доведеності обставин щодо ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів (у ПрАТ «ЗЗРК» через тимчасову окупацію відповідної території відсутнє майно, яке на праві власності належить ПрАТ «ЗЗРК» та знаходиться на земельних ділянках Малобілозерської сільської ради Василівського району Запорізької області за рахунок якого можливе виконання судових рішень майнового характеру); приймаючи до уваги наявність певної суми коштів на рахунках відповідача за первісним позовом у цій справі; що АТ «МІНЕРФІН» є афільованою особою по відношенню до ПрАТ «ЗЗРК» та ТОВ «МІНЕРФІН-ТРАНС», кому має (чи може) бути надана безвідсоткова поворотна фінансова допомога у розмірі 30 000 000,00 доларів США (близько понад 1 млрд. 280 млн. грн);

а також приймаючи до уваги те, що підставою для задоволення заяви про забезпечення позову є її обґрунтованість, що: наявність обставин, якими сторона посилається на підставу своїх вимог і заперечень вважається доведеною якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними…, питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України); заходи забезпечення позову про які просить суд заявник в частині накладення арешту на грошові кошти ПрАТ «ЗЗРК» в межах суми 721 855 786,80 грн відповідають процесуальним нормам, що регулюють дані правовідносини,

суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення заяви представника ПрАТ ІГГЗ (документ сформований в системі «Електронний суд» 07.01.26) про забезпечення позову у справі № 908/2108/25, а саме в частині накладення арешту на грошові кошти як в національній валюті (гривня) так і в іноземній валюті, що міститься на відкритих рахунках в фінансових установах та/або банках, зокрема АТ «СІТІБАНК» рахунки № 1003, № 1046, № 1143 та належать підприємству з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат (ідентифікаційний код 00191218, 69005, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158, офіс 210) в межах ціни позову у розмірі 721 855 786,80 грн до моменту скасування заходів забезпечення позову визначеного ст. 145 ГПК України.

Поряд з цим, в частині заяви щодо забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, як в національній валюті (гривня) так і в іноземній валюті, що міститься на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову, та належать підприємству з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат (ідентифікаційний код 00191218, 69005, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158, офіс 210) в межах ціни позову у розмірі 721 855 786,80 грн судом відмовляється через недоведеність та необгрунтованість.

При цьому, з підстав наведених в тексті цієї ухвали судом, через необгрунтованість, відхиляються твердження ПрАТ «ЗЗРК» щодо наявності правових підстав для відмови у задоволенні вказаної в тексті цієї ухвали заяви про забезпечення позову (викладені у відзиві за вих. від 10.01.26 на заяву про забезпечення позову) в частині того, що ПрАТ «ІНГЗК» не надано доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову; що можливе укладення правочину безвідсоткової поворотної фінансової допомоги ніяким чином не вплине на реальну можливість ПрАТ «ЗЗРК» виконати рішення суду у разі задоволення позовних вимог; що під час розгляду цієї справи не вчинялись та не вчиняються будь-які можливі недобросовісні дії, що унеможливлять виконання рішення суду.

Тим більше, з урахуванням того, що судом прийнято до уваги наявність призначених на 22.01.26 позачергових зборів акціонерів ПрАТ «ЗЗРК» серед питань порядку денного на яких буде вирішуватись питання дострокового припинення повноважень членів правління ПрАТ «ЗЗРК», обрання Голови Правління, заступника Голови Правління та членів Правління, а також можливість надання згоди на вчинення ПрАТ «ЗЗРК» правочину на укладення договору про надання безпроцентної поворотної фінансової допомоги ТОВ «МІНЕРФІН ТРАНС» () в сумі до 30 000 000,00 доларів США.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 13, 20, 24, 42, 46, 73-76, 78, 79, 86, 136-140, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Поновити провадження у справі № 908/2108/25 з 12.01.26 для розгляду заяви представника ПрАТ Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат (документ сформований в системі «Електронний суд» 07.01.26) про забезпечення позову у цій справі.

Заяву представника ПрАТ Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат (документ сформований в системі «Електронний суд» 07.01.26) про забезпечення позову у цій справі задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти як в національній валюті (гривня) так і в іноземній валюті, що міститься на відкритих рахунках в фінансових установах та/або банках, зокрема АТ «СІТІБАНК» рахунки № 1003, № 1046, № 1143 та належать підприємству з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства Запорізький залізорудний комбінат (ідентифікаційний код 00191218, 69005, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158, офіс 210) в межах ціни позову у розмірі 721 855 786,80 грн до моменту скасування заходів забезпечення позову визначеного ст. 145 ГПК України.

В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовити.

Роз`яснити, що ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Екземпляр цієї ухвали надіслати на адресу учасників справи (при цьому, оригінал ПрАТ Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат).

Попередити, що особи, винні у не виконанні ухвали суду про забезпечення позову, несуть відповідальність встановлену законом.

Зупинити провадження у справі № 908/2108/25 до 04.02.26.

Поновити провадження у справі № 908/2108/25 з 04.02.26.

Відповідно до ч. 8 ст. 140 ГПК України, ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено (до Центрального апеляційного господарського суду. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Згідно з вимогами ст. 256 ГПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 261 цього Кодексу.

У зв`язку із введенням із 05 год. 30 хв. 24.02.22 воєнного стану в Україні Указом Президента України від 24.02.22 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» через військову агресію російської федерації проти України, термін дії якого (стану) неодноразово продовжувався і діє станом на час постановлення цієї ухвали, приймаючи до уваги безпекову ситуацію у м. Запоріжжі, повітряні тривоги, а також періодичні відключення будівлі суду від постачання електричної енергії … повний текст ухвали складено 14.01.2026.

Суддя В.Л. Корсун