ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"12" січня 2026 р. Справа № 906/286/25

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Крейбух О.Г.

судді Коломис В.В.

судді Філіпова Т.Л.

Суддя (суддя-доповідач у справі) Північно-західного апеляційного господарського суду Крейбух О.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Житомирської області, ухвалене 20.11.2025, повне рішення сскладено 03.12.2025,

у справі № 906/286/25

за позовом Підприємства Коростишівської райспоживспілки "Кооперативний ринок"

до ОСОБА_1

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) Коростишівської міської ради

2) Комунального підприємства "Міський ринок" Коростишівської міської ради

про стягнення 75 360 грн

ВСТАНОВИВ:

Підприємство Коростишівської райспоживспілки "Кооперативний ринок" звернулося до Господарського суду Житомирської області з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить зобов`язати відповідача звільнити торгівельні майданчики № 101, 107 від кіоску шляхом вивезення за межі ПР "Кооперативний ринок" та стягнути 75 360,00 грн неустойки.

Господарський суд Житомирської області рішенням від 20.11.2025 у справі № 906/286/25 позов задовольнив.

Присудив стягнути з ОСОБА_1 на користь Підприємства Коростишівської райспоживспілки "Кооперативний ринок" 75 360,00 грн неустойки, а також 6056,00 грн витрат по сплаті судового збору.

Зобов`язав ОСОБА_1 звільнити торгівельні майданчики № 101, 107 від кіоску шляхом вивезення за межі Підприємства Коростишівської райспоживспілки "Кооперативний ринок".

25.12.2025, через систему Електронний суд, відповідач ОСОБА_1 , не погоджуючись з ухваленим рішенням, звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на подання апеляційної скарги, рішення Господарського суду Житомирської області від 20.11.2025 у справі № 906/286/25 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

13.06.2025 апеляційну скаргу зареєстровано у суді апеляційної інстанції.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 25.12.2026, для розгляду справи № 906/286/25 визначено колегію суддів у складі: Крейбух О.Г. головуючий суддя, Коломис В.В., Філіпова Т.Л.

Листом № 906/286/25/6821/25 від 26.12.2025 матеріали справи витребувано у Господарського суду Житомирської області.

07.01.2026 до суду надійшли матеріали справи № 906/286/25.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що подана апелянтом апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу (ГПК) України з огляду на таке.

Вимоги до форми і змісту апеляційної скарги встановлено ст. 258 ГПК України.

Відповідно до п. 2 частини 3 статті 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються: докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено у розмірі 3 028,00 грн.

Згідно з пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Апелянтом ОСОБА_1 оскаржується рішення Господарського суду Житомирської області від 20.11.2025 у справі № 906/286/25, яке містить вимоги майнового і немайнового характеру та розмір судового збору за подання апеляційної скарги в електронній формі на яке становить 7267,20 грн (3 028,00 грн + 3 028,00 грн) х 150 % х 0,8).

Скаржник до апеляційної скарги доказів сплати 7267,20 грн судового збору не додав.

Натомість заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту закінчення апеляційного перегляду справи, в обгрунтування якого зазначив, що розмір судового збору є непомірним для відповідачки, яка є непрацюючим пенсіонером та не має жодного рухомого та нерухомого майна.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 123 ГПК України).

Відповідно до част. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Тобто частиною 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" визначено виключний перелік умов, за наявності яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може відстрочити сплату судового збору. При цьому даний перелік розширеному тлумаченню не підлягає, а майновий стан сторони враховується за умови, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 20.02.2020 у справі № 420/1582/19, від 17.09.2020 у справі № 460/3138/19 тощо).

Як неодноразово зазначав Верховний Суд (постанови від 21.10.2022 у справі № 905/1059/21, від 30.11.2022 у справі № 905/1060/21, від 02.02.2023 у справі № 320/2083/21), питання перевірки реальної спроможності заявника сплатити судовий збір набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі "Княт проти Польщі" (Kniat v. Poland) від 26.07.2005, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" (Jedamski and Jedamska v. Poland) від 26.07.2005, пункти 63, 64).

Вимога про сплату судового збору є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia) від 20.02.2014, пункт 111).

З урахуванням зазначених рішень Європейського суду з прав людини, Верховний Суд, у постановах від 21.10.2022 у справі № 905/1059/21 та від 30.11.2022 у справі № 905/1060/21, зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

Верховний Суд також неодноразово вказував, що загальна сума отриманих доходів фізичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи фізичної особи за попередній рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та довідкою Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (див. ухвали Верховного Суду від 24.12.2025 у справі № 904/11028/15, від 19.03.2025 у справі № 906/1478/23, від 17.07.2023 у справі № 757/14112/20-ц, від 03.05.2022 у справі № 914/1147/20, від 10.11.2021 у справі № 922/1429/19, від 06.06.2021 у справі № 922/1775/19 та інші).

Скаржник на підтвердження заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору жодних доказів не додав.

З огляду на викладене вище, клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 174 ГПК України, суд постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, якщо апеляційну скаргу подано без додержання вимог ст. 258 ГПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зважаючи на виявлені судом недоліки апеляційної скарги ОСОБА_1 останню слід залишити без руху з наданням строку для їх усунення.

До уваги апелянта, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження буде розглядатися судом після усунення виявлених недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. У клопотанні скаржника ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до моменту закінчення апеляційного перегляду справи - відмовити.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Житомирської області від 20.11.2025 у справі № 906/286/25 - залишити без руху.

3. Скаржнику ОСОБА_1 протягом 10 днів із дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути встановлені недоліки апеляційної скарги та подати до суду:

- докази сплати 7267,20 грн судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду.

4. Роз`яснити апелянту, що при невиконанні вимог цієї ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею-доповідачем та не підлягає оскарженню.

6. Ухвалу направити представнику скаржника адвокату Артему Слівінському до його електронного кабінету ЄСІТС та скаржнику ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 .

Головуючий суддя Крейбух О.Г.

Суддя Коломис В.В.

Суддя Філіпова Т.Л.