ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

09 січня 2026 року м. ХарківСправа № 922/4217/25

Господарський суд Харківської області у складі

судді Чистякової І.О.

розглянувши заяву про повернення судового збору

за позовом Фізичної особи - підприємця Дрань Віталія Юрійовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )
до Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ідентифікаційний код 04059243)
про визнання укладеним договору

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець Дрань Віталій Юрійович (позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою (з урахуванням заяви про усунення недоліків позовної заяви) до Харківської міської ради (відповідач), в якій просив суд визнати укладеним між фізичною особою - підприємцем Дрань В.Ю. та Харківською міською радою договір оренди земельної ділянки комунальної власності площею 0,0377 га (кадастровий номер :01:012:0019 за рахунок земель житлової та громадської забудови для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. "В-2" (спортивно-оздоровчий комплекс) за адресою: АДРЕСА_2 , в редакції позивача, зазначеній у позовній заяві.

Ухвалою суду від 05.01.2026 залишено позов без розгляду.

06.01.2026 через систему "Електронний суд" від імені позивача Гарликою Сергієм Сергійовичем подано заяву про повернення судового збору (вх.№308), в якій він просить суд повернути позивачу судовий збір у розмірі 3028 грн у зв`язку з залишенням позову без розгляду.

Суд дійшов до висновку, що зазначена заява підлягає поверненню заявнику без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Статтею 170 ГПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до частини 2 статті 170 ГПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

При цьому підписання та подання заяв та клопотань з процесуальних питань є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", яким внесено зміни до Конституції України та доповнено Основний Закон окремими статтями.

За статтею 59 Конституції України (в редакції наведеного вище Закону) кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Також, Конституцію України було доповнено статтею 131-2, за частинами першою, третьою та четвертою якої для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.

Відповідно до статті 8 Конституції України Конституція має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Судові рішення мають ґрунтуватись на Конституції України, а також на чинному законодавстві, яке не суперечить їй. Суд безпосередньо застосовує Конституцію України, коли зі змісту норм Конституції не випливає необхідність додаткової регламентації її положень законом або коли закон, який був чинним до введення в дію Конституції чи прийнятий після цього, суперечить їй. Якщо зі змісту конституційної норми випливає необхідність додаткової регламентації її положень законом, суд при розгляді справи повинен застосувати тільки той закон, який ґрунтується на Конституції і не суперечить їй.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Частиною 1 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 58 ГПК України при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Приписи пункту 1 частини 5 статті 12 ГПК України визначають, що малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму. Водночас, відповідно до пункту 2 частини 5 цієї статті малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою суду від 04.12.2025 про відкриття провадження у цій справі справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, а тому представником позивача у цій справі може бути виключно адвокат.

Частиною 4 статті 60 ГПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України "Про адвокатуру" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

Частиною першою статті 17 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Заяву про повернення судового збору від імені позивача підписано Гарликою Сергієм Сергійовичем, на підтвердження повноважень якого не надано документів, що посвідчують його повноваження на надання правничої допомоги як адвоката. При цьому, у Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про здійснення Гарликою Сергієм Сергійовичем адвокатської діяльності та набуття ним статусу адвоката.

З огляду на викладене, заяву про повернення судового збору підписано особою, яка не має права її підписувати від імені позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що заяву про повернення судового збору подано без додержання вимог частини 2 статті 170 ГПК України, що є підставою для її повернення заявнику без розгляду на підставі ч. 4 ст. 170 ГПК України.

При цьому суд звертає увагу на те, що повернення заяви про повернення судового збору не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтями 56, 58, 60, 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути заявнику заяву про повернення судового збору (вх.№308 від 06.01.2026) без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 09.01.2026 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду відповідно до ст. 255-257 ГПК України.

Ухвалу складено (підписано) 09.01.2026.

СуддяІ.О. Чистякова

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.