ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05.01.2026 Справа № 908/3906/25

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді ОСОБА_1 , розглянувши матеріали

позовної заяви: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 )

про спонукання виконати певні дії,

УСТАНОВИВ:

29.12.2025 до ІНФОРМАЦІЯ_2 надійшла позовна заява вих. (вх. № 4340/08-07/25, документ сформовано в системі Електронний суд 29.12.2025) ОСОБА_2 до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про зобов`язання ОСББ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надати належним чином завірені копії документів:

1. Затверджені кошториси доходів і витрат та річні звіти (баланс, звіт про фінансові результати, пояснювальні записки) за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

2. Рішення правління та звіти ревізійної комісії за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

3. Розгорнуті банківські виписки з основного та додаткових рахунків; прибуткові та видаткові касові ордери за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

4. Акти приймання-передачі/внутрішнього переміщення основних засобів за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

5. Табелі обліку робочого часу голови ОСББ та журнали прийому мешканців за останні 24 місяці;

6. Накази/розпорядження про відпустки, відрядження та тимчасове заміщення на період відсутності за періоди з 2017 2025р. всіх працівників ОСББ;

7. Дати проведення заходів з дератизації та дезінфекції підвальних і дахових приміщень за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

8. Найменування організацій, що виконували зазначені роботи та дезінфекції підвальних і дахових приміщень за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

9. Перелік використаних засобів та методів дератизації і дезінфекції підвальних і дахових приміщень за період з 11.08.2017 по 26.09.2025;

10. Копії договорів та актів виконаних робіт по дератизації і дезінфекції підвальних і дахових приміщень за період з 11.08.2017 по 26.09.2025,

або надати для ознайомлення з можливістю зробити виписки, копії (фотокопії, сканкопії, записи на електронні носії інформації та інші) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з перелічених вище документів. Указані документи надати з вилученням з них персональних даних співвласників багатоквартирного будинку та інших фізичних осіб як конфіденційної інформації.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 29.12.2025, здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/3906/25 та визначено до розгляду судді ОСОБА_1 .

Згідно з ч.1 ст.176 ГПК України, до відкриття провадження у справі за правилами позовного провадження (загального або спрощеного) суд встановлює чи є наявними підстави для залишення позовної заяви без руху.

Однією з підстав застосування процесуального механізму залишення позовної заяви без руху згідно ч.1 ст. 174 Кодексу є невідповідність останньої вимогам статей 162, 164 та 172 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали зазначеної позовної заяви суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Згідно положень ч. 1, п.п.1, п.п.2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за розгляд немайнових вимог складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за розгляд майнових вимог - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року в розмірі 3028,00 грн.

Позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи наведені вище норми права, судовий збір складає 3028,00 грн.

За змістом ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позовна заява сформована позивачем в підсистемі «Електронний суд», розмір судового збору за подання даної позовної заяви складає 2422,40 грн (3028,00 грн х 0,8).

У позові ОСОБА_2 викладено клопотання про звільнення її від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання позивач зазначає про своє незадовільне матеріальне становище, що підтверджується відомістю з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за період жовтень 2024 січень-жовтень 2025року, довідкою ІНФОРМАЦІЯ_3 форма Ок-7, згідно з якими за вказаний період позивачем отримано 10866,24 грн. Зазначені обставини, на переконання позивача, підтверджують, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік. На підставі викладеного, посилаючись на статтю 8 Закону України «Про судовий збір» позивач просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Розглянувши вказану заяву та докази на її обґрунтування, суд не вбачає підстав для її задоволення виходячи з такого.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено умови, за яких суд, ураховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, і такою умовою, зокрема, є: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Варто зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічні висновки викладені Верховним судом у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

У Рішенні від 20 січня 2025 року у справі № 2-р(ІІ)/2025 Конституційний Суд України зробив висновок про те, що надання суду на підставі частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» дискреційного повноваження з відстрочення або розстрочення сплати стороною судового збору на певний строк з огляду на її майновий стан має правомірну мету - забезпечення доступу до суду та є додатковим засобом підтримувальної дії (affirmative action) держави в ділянці реалізації прав на судовий захист для осіб, які перебувають у складному майновому становищі.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та за наявності обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними і допустимими доказами.

Звільнення від сплати судового збору дійсно є дискреційним повноваженням суду, яке він реалізовує на підставі оцінки доказів, наданих особою. Водночас свобода розсуду суду під час вирішення питання про звільнення особи від сплати судового збору не є необмеженою.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження № 61-11548св20) зазначав, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану (наявність рухомого і нерухомого майна, доказів щодо відсутності інших доходів, довідки фіскальних органів про доходи, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про незадовільний матеріальний стан сторони для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статей 13, 14, 74 ГПК України, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Відтак, заявник при зверненні з клопотанням/заявою про звільнення від сплати судового збору повинен документально довести факт незадовільного майнового стану, а суд на свій розсуд оцінює факт неспроможності заявника та наявність підстав для звільнення останнього від вчинення процесуальної дії сплатити судовий збір.

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом у зазначених вище нормах дій є врахування ним майнового стану сторони в цілому.

Позивач свій незадовільний фінансовий стан доводить відомістю з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за період жовтень 2024 січень-жовтень 2025року та довідкою ІНФОРМАЦІЯ_3 форма Ок-7, згідно з якими за вказаний період позивачем отримано 10866,24 грн.

Втім, указані документи відображають лише інформацію про доходи, та самі по собі не відображають скрутний майновий стан особи. Аналогічний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі № 990/13/23.

Суд наголошує, що наведені позивачем обставини про незадовільний майновий стан та суму отриманих доходів за рік в розмірі 10 866,24 грн, суперечать очевидній можливості фізичного існування особи без життєво необхідних витрат для підтримки біологічного існування, а також інших витрат, пов`язаних із необхідністю задоволення соціально-побутових потреб.

Клопотання заявниці не містить будь-яких даних, які б дозволили суду оцінити рівень вказаних витрат позивача протягом зазначеного періоду часу, а також посилань на джерела отримання коштів для їх здійснення, та доказів, які б дозволили суду оцінити майновий стан заявниці в цілому: даних про наявність рухомого і нерухомого майна, доказів щодо відсутності інших доходів, довідки про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів тощо.

Крім того, на переконання суду, розмір судового збору, який має сплатити позивач у даній справі (2422,40 грн) є розумним, не становить великий розмір, та є таким, що з урахуванням викладених вище обставин може бути сплачений позивачем.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем виключних підстав для звільнення його від сплати судового збору внаслідок незадовільного майнового стану.

За наведених підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору суд врахував, що зазначені у заяві обставини та надані на їх підтвердження докази в достатній мірі не підтверджують неможливість сплати судового збору при зверненні до суду з позовом, а також не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору.

Таким чином позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_2 слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків, а саме надати докази сплати судового збору в установлених законом порядку та розмірі.

Приписами частини 3 та 4 ст. 174 ГПК України встановлено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2. Позовну заяву ОСОБА_2 (вхід.№3906/08-07/25 від 29.12.2025) залишити без руху.

3. Надати позивачу строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення даної ухвали, шляхом подання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн.

4. Роз`яснити позивачу, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

5. Копію ухвали направити до електронного кабінету позивача.

Ухвала підписана 05.01.2026.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя ОСОБА_1