ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" січня 2026 р.м. ХарківСправа № 922/3955/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

при секретарі судового засідання Кісельовій С.М.

розглянувши матеріали справи

за позовом Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в особі Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАВТОАРСЕНАЛ", м. Харків
про стягнення 7 652 501,25 грн
за участю представників:

прокурора - Хряка О.О.

відповідача - Таш`яна Р.І.

ВСТАНОВИВ:

Слобідська окружна прокуратура міста Харкова Харківської області (надалі - Прокурор) в інтересах держави в особі Харківської міської ради (надалі - Позивач) звернулась до Господарського суду Харківської області 07 листопада 2025 року із позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАВТОАРСЕНАЛ" (надалі - Відповідач) грошових коштів у сумі 7 652 501,25 грн. (з яких: 6 058 464,42 грн - безпідставно збережені кошти пайової участі, 1 243 973,78 грн - інфляційні нарахування, 350 063,05 грн - 3 % річних), а також покласти судові витрати на Відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю сплати Відповідачем пайової участі до місцевого бюджету (підстава для звільнення від сплати пайової участі пункт 13 розділу 1 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132-IX від 20.09.2019), після отримання ТОВ "Укравтоарсенал" сертифікату про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів від 13.11.2023 № ІУ30, яким засвідчено відповідність вказаного закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.11.2025 позовну заяву Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області (вх. № 3955/25 від 07.11.2025) залишено без руху. Встановлено Прокурору строк на усунення недоліків позовної, який не перевищує трьох днів з дня отримання даної ухвали, шляхом надання до суду уточнення позовної заяви щодо зазначення: особи, яка звертається до суду та іншими учасниками у відповідності до 162 ГПК України; ціни позову; виклад прохальної частини з зазначенням стягувачів та боржника, щодо заявлених вимог.

Згідно Довідки про доставку електронного листа, ухвала від 11.11.2025 про залишення позову без руху отримана Позивачем 12.11.2025 о 14:04.

13 листопада 2025 року, в межах строку встановленого судом, до суду Прокурором подано заяву (вх. № 26468) про уточнення позовної заяви, якою усунуто недоліки позову зазначені в ухвалі суду від 11.11.2025.

17 листопада 2025 року постановлено ухвалу про прийняття позовної заяву до розгляду, відкриття провадження у справі №922/3955/25, де вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначенням підготовчого засідання на 27 листопада 2025 року о 11:45.

Суд своєю ухвалою від 04 грудня 2025 року повідомив учасників справи, що 04.12.2025 року, судове засідання не відбулося з підстав несправності (неналежного функціонування) системи відеоконференцзв`язку про що було складено відповідний акт, таким чином підготовче засідання у справі відбудеться 08 січня 2026 року о(б) 11:30 год.

Прокурор у підготовчому засіданні заяв та клопотань не подав.

Представник Позивача у підготовче засідання не з`явився, про день та час проведення підготовчого засідання був повідомлений належним чином.

Представник Відповідача у підготовче засідання надав відзив (вх. № 350 від 07.01.2026) на позовну заяву з додатком. Також заявлено клопотання про призначення комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи.

Прокурор зазначає, що не ознайомлений з клопотанням про призначення експертизи, а отже просить суд надати час для надання відповіді на дане клопотання.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, суд вважає за доцільне зазначити наступне.

З метою забезпечення принципу верховенства права забезпечуючи право на судовий захист, враховуючи надані та наявні докази в матеріалах справи, суд зазначає наступне.

Пунктом 3 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Пунктами 1, 2, 4, 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Відповідно до ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Водночас ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є «одним з основних принципів будь-якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції» (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Клінік дез Акація та інші проти Франції» вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У ст. 11 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2148-08 від 19.10.1973 Президії Верховної Ради Української РСР, встановлено, що кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями «proprio motu», щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Згідно зі ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання та з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Приписами п. 7 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у підготовчому засіданні суд, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Отже, з метою повного та об`єктивного розгляду справи для встановлення фактичних обставин справи, керуючись ч. 3 ст. 177 ГПК України, суд вважає, що в даному випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті строк підготовчого провадження може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів з ініціативи суду.

Суд нагадує, про підстави викладені в ч. 1 ст. 195 ГПК України, що з дня відкриття провадження у справі суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Отже, оскільки строк підготовчого провадження відраховується з дня відкриття провадження (ст. 177 цього Кодексу), а ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її підписання суддею, то строк перебігу підготовчого провадження починається відраховуватись, по даній справі, з дати підписання ухвали - 17.11.2025.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Керуючись статтями 177, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до "16" лютого 2026 р..

2. Відкласти підготовче засідання на 29.01.2026 о 12:00.

3. Клопотання Відповідача про призначення комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи буде розглянуто в наступному засіданні.

4.1. Запропонувати учасникам справи надати свою позицію щодо клопотання про призначення експертизи.

4.2. Суд повідомляє, що у учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю - рекомендувати у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами в порядку ч. 3 ст. 196 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 12.01.2026.

СуддяІ.П. Жигалкін