УХВАЛА

13 січня 2026 року

м. Київ

cправа № 911/9/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С.

розглянувши заяву ОСОБА_1

про відвід колегії суддів: Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 911/9/24

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 (у складі колегії суддів: Тарасенко К.В. (головуючий), Сибіги О.М., Кравчука Г.А.)

та ухвалу Господарського суду Київської області від 17.09.2025 про заміну відповідача правонаступником (суддя Ейвазова А.Р.)

за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Димерське лісове господарство"

про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками та скасування рішень про їх державну реєстрацію,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Київської обласної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації (далі - позивач, КОДА) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" (далі - відповідач, ТОВ "НАСК Девелопмент") та просив:

- усунути перешкоди у здійсненні КОДА права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення шляхом скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень:

- №62764817 від 06.01.2022 із скасуванням державної реєстрації права ТОВ "НАСК Девелопмент" на земельну ділянку площею 1,68га з кадастровим номером :21:039:0001;

- №62765244 від 06.01.2022 із скасуванням державної реєстрації права ТОВ "НАСК Девелопмент" на земельну ділянку площею 1,2043га з кадастровим номером :21:039:0061;

- №62765027 від 06.01.2022 із скасуванням державної реєстрації права ТОВ "НАСК Девелопмент" на земельну ділянку площею 1,8991га з кадастровим номером :21:039:0060;

- №62765457 від 06.01.2022 із скасуванням державної реєстрації права ТОВ "НАСК Девелопмент" на земельну ділянку площею 3,36га з кадастровим номером :21:039:0015;

- усунути перешкоди у здійсненні КОДА права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення шляхом повернення на користь держави в особі КОДА від ТОВ "НАСК Девелопмент" земельних ділянок з кадастровими номерами: :21:039:0001 площею 1,68га; :21:039:0061 площею 1,2043га, :21:039:0060 площею 1,8991га, :21:039:0015 площею 3,36га (далі - спірні земельні ділянки).

04.07.2025 через систему "Електронний суд" від прокурора надійшла заява про залучення ОСОБА_1 (далі - скаржник, заявник) в якості процесуального правонаступника ТОВ "НАСК Девелопмент" та закриття провадження у справі з направленням справи до Вишгородського районного суду Київської області.

В обґрунтування поданої заяви прокурор посилався на те, що після ліквідації відповідача, новим власником спірних земельних ділянок став ОСОБА_1 і, оскільки спірні правовідносини допускають правонаступництво, відповідач у справі має бути замінений на ОСОБА_1 .. Крім того, прокурор вважає, що після заміни відповідача його правонаступником, юрисдикція вказаної справи зміниться, що є підставою для її направлення до іншого суду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.09.2025 у справі № 911/9/24:

1) відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" про закриття провадження у справі на підставі пункту 6 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України;

2) задоволено заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури в частині заміни відповідача правонаступником;

3) замінено відповідача у справі Товариство з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" на його правонаступника - ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 );

4) продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів;

5) відкладено підготовче засідання на 08.10.2025.

Приймаючи вказану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що підстави для закриття провадження у даній справі відсутні, оскільки спірні правовідносини, як зазначено у постановах апеляційної та касаційної інстанцій у цій справі, допускають правонаступництво.

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 17.09.2025 року у справі № 911/9/24 в частині заміни відповідача у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" його правонаступником - ОСОБА_1 та відмови у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" від 07.07.2025 про закриття провадження у справі № 911/9/24 на підставі пункту 6 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду Київської області від 17.09.2025 залишено без змін.

25.12.2025 через систему "Електронний суд" до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 17.09.2025 про заміну відповідача правонаступником у справі № 911/9/24.

26.12.2025 через систему "Електронний суд" до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ОСОБА_1 подав заяву про відвід колегії суддів у складі: Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 911/9/24.

Заява про відвід колегії суддів мотивована тим, що:

- колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Зуєва В.А., Берднік І.С., Міщенка І.С. брала участь у розгляді справи 911/9/24. У цій справі зазначеною колегією суддів 02 липня 2025 року винесено постанову, якою залишено в силі постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 у справі № 911/9/24, якою ухвалу Господарського суду Київської області від 28.03.2025 скасовано в частині задоволення заяви ТОВ "НАСК Девелопмент" від 20.03.2025 про закриття провадження у справі в порядку пункту 6 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України, закриття провадження у справі № 911/9/24 та відмовлено у задоволенні вказаної заяви. Також відповідною постановою змінено мотивувальну частину ухвали Господарського суду Київської області від 28.03.2025 в частині відмови у задоволені заяви Прокурора від 11.03.2025 про заміну первісного відповідача належним;

- окрім цього скаржником порушено клопотання про передачу справи № 911/9/24 на розгляд Великої Палати Верховного Суду з метою формування правового висновку, щодо неможливості процесуального правонаступництва у випадку з припиненням юридичної особи, яка є стороною у справі, шляхом ліквідації, який сформований цією ж колегією суддів у постанові Верховного Суду від 02.07.2025 по цій же справі (№ 911/9/24). Зазначає, що існує висока ймовірність, що колегія суддів Касаційного Господарського суду у складі Верховного Суду Зуєва В.А., Берднік І.С., Міщенка І.С. не передасть справу №911/9/24 на розгляд Великої Палати Верховного Суду з метою формування правового висновку оскільки так стануть очевидними незаконність винесеної ними Постанови та відступлення від правових висновків Великої Палати Верховного Суду з аналогічного питання.

Ухвалою від 12.01.2026 було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 17.09.2025 про заміну відповідача правонаступником у справі № 911/9/24.

Водночас, розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 911/9/24, що була отримана колегією суддів 12.01.2026 після виходу із щорічної відпустки, Верховний Суд дійшов висновку про її необґрунтованість з огляду на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 35 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Відповідно до частини четвертої статті 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Метою відводу судді або складу суду є уникнення будь-яких ситуацій, які б свідчили про зацікавленість у розгляді справи, впливали на об`єктивність під час оцінки обставин справи та прийняття у ній рішення.

З цього питання Європейський суд з прав людини зазначив, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

У пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Суд звертає увагу, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними й допустимими доказами.

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно доводів заявника про неналежність визначення складу суду у зв`язку з переданням справи на розгляд попередньо визначеному складу суддів, Суд зазначає таке.

За положеннями частин першої-третьої статті 6 Господарського процесуального кодексу України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно з частиною одинадцятою статті 6 цього Кодексу несанкціоноване втручання в роботу Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та в автоматизований розподіл справ між суддями тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині 2 статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

За приписами частини восьмої статті 32 Господарського процесуального кодексу України суддею-доповідачем та головуючим суддею в колегії є суддя, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою при автоматизованому розподілі справ.

Частиною тринадцятою статті 32 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Стаття 36 Господарського процесуального кодексу України визначає випадки, за яких виключається можливість повторної участі судді у розгляді справи. Зокрема відповідною нормою передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Поряд з цим слід зазначити, що правовою підставою визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду є Господарський процесуальний кодекс України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 № 39 (надалі - Положення про автоматизовану систему документообігу суду), Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, затверджені постановою Пленуму Верховного Суду від 21.03.2025 № 7 (надалі - Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді) та Особливості визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду, затверджені рішенням зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.03.2025 № 6 (надалі - Особливості визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду).

Постановою Пленуму Верховного Суду від 21.03.2025 № 7 затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, що введені в дію з 01.04.2025.

Згідно із приписами пункту 1.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, збори суддів касаційного суду для забезпечення здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, зокрема, визначають особливості застосування Положення відповідними касаційними судами з урахуванням положень процесуального законодавства.

Частиною другою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Відповідно до положень пункту 2.12. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, у разі коли відповідно до Положення передбачається передача судової справи раніше визначеному судді-доповідачу (складу суду), під раніше визначеним суддею- доповідачем (складом суду) слід розуміти суддю-доповідача (склад суду) відповідного касаційного суду.

За приписами підпункту 2.3.2. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді.

Згідно з положеннями підпункту 1 пункту 4 Особливостей визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду касаційні скарги (апеляційні скарги), що надійшли до Касаційного господарського суду після визначення судді-доповідача у цій справі, у тому числі після направлення справи для продовження розгляду судом нижчої інстанції, підлягають передачі раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів (три і більше суддів), крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції.

У підпункті 2.3.39.7. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначено, що передача судової справи раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться щодо касаційних скарг (в тому числі й тих, які подані в рамках однієї справи, але на різні судові рішення), які надійшли до суду касаційної інстанції після визначення судді-доповідача у цій судовій справі якщо провадження не закінчено.

У пункті 3.5. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, закріплено, що у судовій справі, що надійшла до касаційного суду як суду касаційної інстанції після нового її розгляду судом нижчої інстанції, АСДС визначає суддю-доповідача між усіма суддями відповідного касаційного суду з урахуванням спеціалізації (за наявності) в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами, якщо інше не встановлено зборами суддів.

Таким чином, з аналізу положень внутрішньоорганізаційних актів, що визначають порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, безпосередньо підпункту 1 пункту 4 Особливостей визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду, вбачається, що вони не встановлюють жодних обмежень щодо формування складу суду чи передачі справи раніше визначеному складу суддів. Навпаки, їх зміст прямо передбачає правило, відповідно до якого у випадку подання до Касаційного господарського суду касаційної скарги після визначення судді-доповідача у цій справі, така справа підлягає передачі судді (складу суду), визначеному раніше. Виключення з цього правила встановлено лише для передбачених випадків, зокрема надходження касаційної скарги після нового розгляду справи судом нижчої інстанції.

Суд зазначає, що 28.05.2025 через систему "Електронний суд" до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" - адвоката Губаненка Юрія Петровича надійшла касаційна скарга на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 у справі № 911/9/24.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 28.05.2025 для розгляду касаційної скарги у справі № 911/9/24 було визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у складі: Зуєв В.А. (головуючий), Берднік І.С., Міщенко І.С.

Постановою Верховного Суду від 02.07.2025 у цій же справі касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАСК Девелопмент" залишено без задоволення, а постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 залишено без змін.

Наразі подання касаційної скарги обумовлено оскарженням постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 та ухвали Господарського суду Київської області від 17.09.2025 у справі № 911/9/24 і не пов`язане з надходженням касаційної скарги після нового розгляду справи судом нижчої інстанції. Це зумовлює застосування загального правила "передачі раніше визначеному складу", закріпленого у внутрішньоорганізаційних актах, що регламентують роботу автоматизованої системи документообігу суду.

У зв`язку з цим формування складу колегії суддів для розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 шляхом передання справи раніше визначеному складу суддів (Зуєв В.А. - головуючий, Берднік І.С., Міщенко І.С.) на підставі протоколу від 25.12.2025 відповідає встановленим правовим підставам визначення складу суду у Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду.

Таким чином, доводи скаржника про неправомірність формування складу колегії суддів не знайшли підтвердження та є недоведеними, оскільки передання справи раніше визначеному складу суддів здійснено у спосіб, прямо передбачений нормативним регулюванням, що виключає можливість довільності чи упередженості у визначенні складу суду.

З приводу аргументів заявника щодо ризику наявності упередженості з боку колегії суддів при розгляді питання щодо передачі справи на розгляд Великою Палатою Верховного Суду. Суд зазначає таке.

Частиною четвертою статті 35 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, саме по собі судові рішення, прийняті за участі суддів в тому ж складі, не може бути підставою для відводу без надання стороною, яка заявляє відвід, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів проявлення зазначеним суддею саме необ`єктивності чи упередженості на користь однієї з сторін.

Відтак, сама по собі незгода скаржника з постановою колегії суддів Касаційного господарського суду від 02.07.2025 у справі № 911/9/24 не є правовою підставою для їх відводу.

Оцінивши доводи, наведені у заяві про відвід колегії суддів у складі Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 911/9/24, та враховуючи приписи статті 35 Господарського процесуального кодексу України, Суд дійшов висновку, що заявлений ОСОБА_1 відвід не ґрунтується на визначених законом підставах і є необґрунтованим.

За змістом частин першої-третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

З огляду на обставини подання відповідного відводу, Суд вважає за необхідне відповідно до частини третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України передати матеріали справи № 911/9/24 на автоматизований розподіл для визначення судді з розгляду заяви у порядку, встановленою частиною першою статті 32 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 911/9/24 визнати необґрунтованою.

2. Передати матеріали справи на автоматизований розподіл для визначення судді з розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Зуєва В.А. (головуючого), Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 911/9/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Зуєв

Судді І. Берднік

І. Міщенко