УХВАЛА

14 січня 2026 року

м. Київ

cправа № 910/16329/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючої, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.

розглянувши матеріали касаційної скарги Київської міської ради

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі

за позовом Фізичної особи - підприємця Гасанова Георгія Мразовича

до Київської міської ради,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації,

про скасування державної реєстрації об`єктів нерухомого майна та витребування із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

25.11.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" надійшла касаційна скарга Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 (повний текст складено 06.11.2025) та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23.

Ухвалою Верховного Суду від 15.12.2025 касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 залишено без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з необхідністю зазначення у касаційній скарзі правильної дати постанови суду апеляційної інстанції, що оскаржується, та надання доказів вартості спірного нежитлового приміщення та доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір". Надано скаржнику строк на усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Згідно з довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду скаржник отримав ухвалу Верховного Суду від 15.12.2025 через підсистему "Електронний суд" 16.12.2025 о 20:52 год. Повідомлення про доставлення копії цієї ухвали до електронного кабінету скаржника Суд отримав 16.12.2025 о 20:56 год, а тому з урахуванням абзацу 2 пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням вихідних днів останнім днем строку для усунення недоліків було 29.12.2025.

25.12.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" від Київської міської ради надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено нову редакцію касаційної скарги, в якій уточнено вимоги касаційної скарги та зазначено правильну дату постанови суду апеляційної інстанції, що оскаржується, довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості та доказ сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Розглянувши подану заяву про усунення недоліків, колегія суддів зазначає, що в ухвалі про залишення без руху касаційної скарги Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 Верховний Суд вказав, зокрема, що для усунення недоліків касаційної скарги Київській міській раді необхідно подати до Суду докази сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Усуваючи недоліки касаційної скарги, в якості доказу сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 Київська міська рада надала платіжну інструкцію від 24.12.2025 № 2359 на суму 7 872,80 грн.

Проте сплачена відповідно до платіжної інструкції від 24.12.2025 № 2359 сума судового збору у розмірі 7 872,80 грн є меншою, ніж визначена Законом України "Про судовий збір" з огляду на таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установив Верховний Суд, Фізична особа - підприємець Гасанов Георгій Мразович подав позовну заяву у 2023 році. 05.11.2024 позивач подав заяву про зменшення розміру позовних вимог, яку суд першої інстанції, прийняв до розгляду, встановивши, що подана заява по своїй суті є заявою про зміну предмета позову. Відповідно до зазначеної заяви позивач просив суд:

- скасувати державну реєстрацію права власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради та закрити розділ Державного реєстру речових прав та реєстраційної справи на нежитлове приміщення - будівлю, літ. "Б1", загальною площею 76,9 кв. м, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Стальського Сулеймана, будинок 28-А, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.07.2023 № 340542875, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, зареєстроване 26.03.2021 державним реєстратором Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради - Кузорою Анною Віталіївною на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 59095341;

- витребувати з незаконного володіння територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради 35 кв. м, що становить 55,12 % нежитлового приміщення будівлі, літ. "Б1", загальною площею 63,5 кв. м, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Стальського Сулеймана, будинок 28-А, та на яку зареєстровано право власності за територіальною громадою міста Києва, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.07.2023 № 340542875, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, зареєстроване 26.03.2021 державним реєстратором Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради Кузорою Анною Віталіївною на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 59095341.

Згідно із частиною 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Верховний Суд також ураховує правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, відповідно до якої майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

При цьому наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер (подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ураховуючи наведене, вимога про витребування з незаконного володіння територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради нежитлового приміщення є вимогою майнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте Київська міська рада, подаючи 25.11.2025 касаційну скаргу, не надала доказів вартості спірного нежитлового приміщення, у зв`язку із чим Суд був позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягав сплаті за подання касаційної скарги. В ухвалі від 15.12.2025 Верховний Суд, залишаючи без руху касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23, зазначив, зокрема, про необхідність надання доказів вартості спірного нежитлового приміщення та необхідність сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку та розмірі з урахуванням вартості спірного нежитлового приміщення, оскільки вимога про витребування із незаконного володіння територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради нежитлового приміщення є вимогою майнового характеру. При цьому Суд наголосив, що згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Усуваючи недоліки касаційної скарги, Київська міська рада надала довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості, з якої вбачається, що оціночна вартість об`єкта оцінки - нежитлового приміщення загальною площею 35,00 кв. м, яке розташоване за адресою: місто Київ, вулиця Стальського Сулеймана, будинок 28-А, становить 105 519,85 грн.

Ураховуючи наведене, 1,5 % за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру про витребування з незаконного володіння територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради 35 кв. м, що становить 55,12 % нежитлового приміщення будівлі, літ. "Б1", загальною площею 63,5 кв. м, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Стальського Сулеймана, будинок 28-А, становить 1582,80 грн. Проте згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" 1,5 відсотка ціни позову не може становити менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" становить 3028,00 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.02.2025, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 у справі № 910/16329/23, позовні вимоги Фізичної особи - підприємця Гасанова Георгія Мразовича задоволено повністю.

Київська міська рада у касаційній скарзі просить Суд скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 у справі № 910/16329/23, ухвалити нове рішення, яким у позові Фізичної особи - підприємця Гасанова Георгія Мразовича відмовити повністю.

Ураховуючи наведене, Київській міській раді необхідно було сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення щодо однієї вимоги майнового характеру та однієї вимоги немайнового характеру в розмірі 9689,60 грн, розрахованому за формулою: (3028,00 грн + 3028,00 грн) х 200 % х 0,8 де 3028,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру; 3028,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Тому додана скаржником до заяви про усунення недоліків платіжна інструкція від 24.12.2025 № 2359 на суму 7872,80 грн не є належним доказом сплати судового збору у встановленому розмірі за подання касаційної скарги Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23, оскільки судовий збір сплачений у меншому розмірі, ніж встановлено законом, а тому скаржник не усунув вказаний недолік касаційної скарги.

Відповідно до частини 4 статті 174, частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у встановлений строк, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Оскільки скаржник належним чином не усунув недоліки, зазначені в ухвалі Верховного Суду від 15.12.2025, касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 належить повернути на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись частиною 4 статті 174, статтями 234, 235, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуюча Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак