УХВАЛА

15 січня 2026 року

м. Київ

cправа № 908/2999/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мамалуй О.О. - головуючий, Баранець О.М., Кролевець О.А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 17.12.2025

у складі колегії суддів: Кощеєв І.М. - головуючий, Чус О.В., Дармін М.О.

та на рішення господарського суду Запорізької області від 08.04.2025

суддя: Зінченко Н.Г.

у справі № 908/2999/24

за позовом публічного акціонерного товариства "МТБ БАНК"

до ОСОБА_1 ,

третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Петровський",

про стягнення 374 333,82 грн

та за зустрічним позовом ОСОБА_1

до публічного акціонерного товариства "МТБ БАНК"

про визнання поруки припиненою,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 17.12.2025 та на рішення господарського суду Запорізької області від 08.04.2025 у справі №908/2999/24.

Відповідно до частини першої статті 294 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій повідомляється про дату, час і місце розгляду скарги, а також про витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною четвертою статті 294 ГПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються, зокрема, підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 колегія суддів встановила, що вона подана на підставі пунктів 1, 3 частини другої статті 287 ГПК України, у порядку та строки, передбаченими статтями 288, 289 ГПК України, та відповідає вимогам статті 290 цього Кодексу.

Наявність підстав для застосування статей 292 та 293 ГПК України до касаційної скарги колегією суддів не встановлено.

Оскільки підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження немає, Суд дійшов висновку про відкриття касаційного провадження у справі № 908/2999/24.

При зверненні з касаційною скаргою скаржник просив зупинити виконання рішення господарського суду Запорізької області від 08.04.2025 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 17.12.2025 у справі №908/2999/24 до закінчення їх перегляду Касаційним господарським судом в складі Верховного Суду за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

Обґрунтовуючи заяву, скаржник зазначає, що не зважаючи на те, що з 29.09.2025 відповідач звільнений від обов`язку сплатити на користь позивача за кредитним договором, як слідство, за рішенням та постановою, позивач все одно звернеться за примусовим виконанням рішення та постанови, чим порушить законні права та інтереси відповідача не виконувати рішення та постанову. На думку скаржника, існують підстави у суду касаційної інстанції зупинити виконання рішення та постанови до закінчення перегляду його касаційної скарги Верховним Судом. Разом з тим, скаржник, вважає рішення та постанову незаконними, такими, що прийняті із порушенням норм матеріального та процесуального права, такими, що порушають права та інтереси відповідача, як наслідок, підлягають скасуванню.

У частині четвертій статті 294 ГПК України передбачено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

Відповідно до частини першої статті 332 ГПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Клопотання про зупинення виконання оскарженого рішення суду має містити підстави для такого зупинення, підтверджені належними доказами. У клопотанні заявник повинен навести обґрунтування його вимог та довести, що захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим повернення виконання судових рішень у разі, якщо вони будуть скасовані.

Вирішуючи питання про зупинення виконання судових рішень, суд враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи, обов`язки тощо.

Верховний Суд вважає, що підстави для задоволення такого клопотання відсутні, оскільки з наведеного скаржником обґрунтування не вбачається, як саме невжиття заходів щодо зупинення виконання оскаржуваного рішення призведе до неможливості захисту прав, свобод та інтересів, відновлення порушених прав або неможливості повороту виконання судових рішень, а наведені скаржником у клопотанні обставини не об`єктивні. Крім того, сама лише незгода скаржника з судовим рішенням не є автоматичною підставою для зупинення виконання судового рішення, а касаційний суд не може ставити під сумнів законність судового рішення тільки через те, що скаржник вважає його незаконними.

Поряд з цим зупинення виконання судових рішень в силу приписів статей 294, 332 ГПК України є правом, а не обов`язком суду. Беручи до уваги, що однією із засад (принципів) господарського судочинства є обов`язковість судового рішення і з огляду на відсутність у суду касаційної інстанції підстав для висновку про необхідність зупинення дії та виконання оскаржуваного рішення, Суд вважає, що правових підстав для задоволення зазначеного клопотання немає.

Частиною третьою статті 301 ГПК України передбачено, що розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 294, 295, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 17.12.2025 та на рішення господарського суду Запорізької області від 08.04.2025 у справі №908/2999/24.

2. Призначити розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні на 26 березня 2026 року о 12:00 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, зал судових засідань № 2 (кабінет №209).

3. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 06.02.2026.

4. Відмовити в задоволенні заяви про зупинення виконання рішення господарського суду Запорізької області від 08.04.2025 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 17.12.2025 у справі №908/2999/24.

5. Витребувати з господарського суду Запорізької області та/або Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи №908/2999/24 за позовом публічного акціонерного товариства "МТБ БАНК" до ОСОБА_1 , третя особа - сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Петровський", про стягнення 374 333,82 грн та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства "МТБ БАНК" про визнання поруки припиненою.

6. Довести до відома учасників справи, що участь їх представників у судовому засіданні не є обов`язковою.

7. Звернути увагу учасників справи та їх представників, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- особі, яка зареєструвала електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. О. Мамалуй

Судді О. М. Баранець

О. А. Кролевець