УХВАЛА

12 січня 2026 року

м. Київ

cправа № 917/1244/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мамалуй О.О. - головуючий, Баранець О.М., Кролевець О.А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1

про відвід суддів: Мамалуя О.О., Баранця О.М., Кролевець О.А. від розгляду справи № 917/1244/23

за позовом ОСОБА_1

до приватного підприємства "Фірма "Арта",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1. ОСОБА_2 ,

2. ОСОБА_3 ,

3. ОСОБА_4 ,

4. ОСОБА_5 ,

5. ОСОБА_6 ,

6. Приватний нотаріус Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Прокоп Олександр Едуардович,

про визнання недійсними рішень, скасування реєстраційного запису,

ВСТАНОВИВ:

До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.10.2025 та на рішення господарського суду Полтавської області від 28.08.2025 у справі №917/1244/23.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду 17.12.2025 склад колегії суддів у справі №917/1244/23 визначено: головуючий суддя Мамалуй О.О., судді Баранець О.М., Кролевець О.А.

Ухвалою Верховного Суду від 29.12.2025 касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.10.2025 та на рішення господарського суду Полтавської області від 28.08.2025 у справі №917/1244/23 залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків.

06.01.2025 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з ідентичними за змістом заявами про відвід суддів Мамалуй О.О., Баранець О.М., Кролевець О.А. від розгляду справи № 917/1244/23 за його касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 20.10.2025 та на рішення господарського суду Полтавської області від 28.08.2025, на підставі пунктів 3, 4, 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Відтак Суд розглядає їх як одну заяву про відвід.

Враховуючи що суддя Баранець О.М. до 09 січня 2026 року перебував у відпустці, заява розглядається невідкладно в перший день виходу судді Баранця О.М. з відпустки.

В обґрунтування заяви про відвід суддів Мамалуя О.О., Баранця О.М., Кролевець О.А. від розгляду справи № 917/1244/23 ОСОБА_1 зазначає, що справа №917/1244/23 на авторозподіл за правилами, визначеними Засадами використання автоматизованої системи докуменообігу суду не спрямовувалась, ні головуючий суддя (суддя-доповідач), ні судді у цій справі раніше у Верховному Суді не визначались з урахуванням спеціалізації, рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Протокол передачі справи раніше визначеному складу свідчить же про повернення до попереднього розподілу після задоволених відводів або неможливості формування нового складу, що мало би фіксуватись у справі, натомість, згідно переданих скарги та матеріалів на розгляд зазначеної вище колегії суддів Верховного Суду зазначеного не відбувалось, передача справи на розгляд суддям касаційної скарги в обхід авторозподілу суперечить змісту ч.ч. 1, 6 ст. 32 ГПК України, а головуючий суддя - Мамалуй О.О., судді Баранець О.М., Кролевець О.А., за станом на 17.12.2025, завідомо є не законним складом суду у справі, а відтак, справа на розгляд суддів Верховного Суду потрапила в обхід авторозподілу, а тому суддя-доповідач, вся колегія суддів у справі №917/1244/23 сформована із грубими порушеннями закону, та підлягає відводу.

Разом з тим ОСОБА_1 також зазначає, що призначення у обхід автоматизованому розподілу суддів для розгляду справи №917/1244/23 викликає також сумніви в об`єктивності розгляду справи такими суддями, указує на пряму заінтересованість суддів у цій справі, оскільки адвокат Сідлецький Володимир Дмитрович, який представляє інтереси відповідача та третьої особи ОСОБА_2 та допомагає їй в усуненні заявника, як засновника від управління належним йому, як співвласнику-спадкоємцю підприємством, шляхом навмисного спотворення у судах дійсних обставин у справі, використовуючи свої родинні зв`язки через які можуть здійснюватись втручання у роботу органів судової гілки влади, можливого впливу та тиску у прийнятті рішень, в силу близького спілкування. Так, відповідно до інформації розміщеній на офіційному сайті Опендатабот https://opendatabot.ua. і знаходиться у відкритому доступі: директором, засновником адвокатського об`єднання «ЄУКОН» є ОСОБА_7 (дружина ОСОБА_8 ), співвласником доданий ОСОБА_9 . У розділі історії змін реєтраційної інформації компанії значиться: засновник ОСОБА_8 видалений (остання декларація власником компанії подана за 2021 рік); 18.06.2021 видалений засновник ОСОБА_10 .

Відповідно до інформації розміщеній на сторінці Судінфо від 21.02.2023 і знаходиться у відкритому доступі: через розпочаті люстраційної процедури згідно з

Законом України «Про очищення влади» за заявою ОСОБА_10 від 25.08.2015 був звільнений з посади судді господарського суду апеляційної інстанції міста Києва за власним бажанням. Голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у 2010-2014 років ОСОБА_11 2014 року підпав під дію люстраційного законодавства, оскільки він очолював ВККС більше ніж рік, з посади судді Верховного Суду України звільнився у відставку 21 лютого 2023 року. Як голова ВККС України та на виконання функцій очільника зазначеного органу ОСОБА_8 очевидно не тільки здійснював керівництво роботою Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, а також здійснював функції співпраці з Вищою радою правосуддя, організацію роботи палат, забезпечення ведення суддівських досьє та координацію кваліфікаційного оцінювання суддів, координував добір кандидатів на посади суддів, звільнення суддів, що співпадає з періодом зайняття посад суддями Баранцем О.М., Кролевець О.А., заступника голови Верховного Суду Мамалуя О.О..

Крім того, відповідно до поданих Чудак Олесею Миколаївною, як суддею Окружного адміністративного суду міста Києва (суд ліквідований наразі) про родинні зв`язки, інформація знаходиться у відкритому доступі: сестра Сідлецька (Бриндак) Анастасія Миколаївна адвокат Адвокатського об`єднання «ЄУКОН» з березня 2019 року; дисциплінарний інспектор спеціаліст, провідний спеціаліст секретаріату у Вищій кваліфікаційній комісії суддів України з березня по жовтень 2014 року; старший консультант, консультант, головний консультант апарату у Верховному Суді України

з жовтня 2014 року по березень 2019 року. Зять (чоловік сестри) - Сідлецький Володимир.

Перевіривши заяву про відвід суддів Верховного Суду Мамалуя О.О., Баранця О.М., Кролевець О.А. від розгляду справи № 917/1244/23, колегія суддів дійшла таких висновків.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Верховний Суд зазначає, що вичерпний перелік обставин, зазначених у пункті 5 частини 1 статті 35 ГПК України, чинним законодавством не визначено і тому вирішення питання про визнання певних обставин тими обставинами, про які йдеться в наведеній вище нормі цього Кодексу, належить саме до повноважень Верховного Суду.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

За змістом статті 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Відповідно до частин 1 - 3 статті 6 ГПК України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно з частиною 11 статті 6 ГПК України несанкціоноване втручання в роботу Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та в автоматизований розподіл справ між суддями тягне за собою відповідальність, установлену законом.

За змістом частин 1 - 3 статті 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині 2 статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

За приписами частини 8 статті 32 ГПК України суддею-доповідачем та головуючим суддею в колегії є суддя, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою при автоматизованому розподілі справ.

Частиною 13 статті 32 ГПК України передбачено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Правове регулювання відносин, пов`язаних із функціонуванням автоматизованої системи документообігу суду, здійснюється Положенням про автоматизовану систему документообігу суду від 11.11.2024 № 39 відповідно до законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", "Про інформацію", "Про доступ до публічної інформації", "Про доступ до судових рішень", "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах", "Про захист персональних даних" та інших нормативно-правових актів.

Згідно із підпунктом 2.3.2. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39 (із змінами, внесеними згідно із рішенням Ради суддів України від 26.03.2025 № 15, погодженими наказом ДСА України від 31.03.2025 № 119) (далі Положення), визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: - автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; - пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; - розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; - визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); - повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Постановою Пленуму Верховного Суду від 21.03.2025 №7 затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, що вводяться в дію з 01.04.2025.

Згідно із приписами пункту 1.3. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, збори суддів касаційного суду для забезпечення здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, зокрема, визначають особливості застосування Положення відповідними касаційними судами з урахуванням положень процесуального законодавства.

Рішення зборів суддів касаційних судів та зборів суддів Великої Палати, а також видані на їх виконання внутрішні організаційно-розпорядчі документи касаційних судів та Великої Палати діють в частині, що не суперечить цим Засадам (пункт 1.4.).

Відповідно до пункту 2.11. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді у разі надходження до суду касаційної інстанції касаційної скарги після закінчення касаційного розгляду справи таку касаційну скаргу АСДС розподіляє в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами, якщо інше не встановлено зборами суддів.

Згідно із приписами пункту 2.12. Засад у разі коли відповідно до Положення передбачається передача судової справи раніше визначеному судді-доповідачу (складу суду), під раніше визначеним суддею-доповідачем (складом суду) слід розуміти суддю-доповідача (склад суду) відповідного касаційного суду.

Рішенням зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду №6 від 31.03.2025 затверджено Особливості визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду, згідно із підпунктом 1 пункту 4 яких передаються раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів (три і більше суддів)) касаційні (апеляційні) скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду після визначення судді-доповідача у цій справі, у тому числі після направлення справи для продовження розгляду судом нижчої інстанції, крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції.

Отже, за загальним правилом після визначення судді-доповідача у справі касаційні (апеляційні) скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду, передаються раніше визначеному для розгляду справи складу суду.

Таким чином, законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ виключно автоматизованої системи документообігу суду. Відтак судді не впливають на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що сприяє забезпеченню реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2024 справу №917/1244/23 передано для розгляду колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: Мамалуй О.О. - головуючий (доповідач), Баранець О.М., Кролевець О.А.

Тобто 31.01.2024 для розгляду справи №917/1244/23 визначено склад колегії суддів Касаційного господарського суду та визначено суддю доповідача.

Постановою Верховного Суду від 13.01.2025 касаційну скаргу приватного підприємства "Фірма "Арта" залишено без задоволення, а ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 08.01.2024 про повернення апеляційної скарги у справі №917/1244/23 залишено без змін. Тобто провадження у вказаній справі не закінчено, судове рішення по суті заявлених вимог не ухвалене, провадження не закрито.

З огляду на наведене, касаційна скарга ОСОБА_1 у справі №917/1244/23, яка надійшла до Верховного Суду, на підставі протоколу від 17.12.2025 була передана раніше визначеному для розгляду цієї справи складу суду, як це встановлено пунктом 2.3.39.7 Положення, пунктом 2.12. Засад та підпунктом 1 пункту 4 Особливостей визначення складу суду в Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду.

Таким чином, автоматичний розподіл даної судової справи відбувся 17.12.2025 відповідно до норм ГПК України, приписів Положення про автоматизовану систему документообігу суду, Засад використання автоматизованої системи документообігу та визначення складу суду у Верховному Суду та рішення зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.01.2024 № 1 (з урахуванням внесених рішенням зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.04.2024 № 7 змін до рішення зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.01.2024 № 1).

Щодо посилання скаржника на сумніви в об`єктивності розгляду справи та пряму заінтересованість суддів у цій справі, Суд зазначає наступне.

Приписами частини 1 статті 35 ГПК України передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2018 у справі № 9901/22/17).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Особа яка подала заяву про відвід судді (суддів), повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді (суддів) у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Європейський суд з прав людини зазначає, що у кожній окремій справі потрібно вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Верховний Суд виходить з того, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного", а заявник не надав жодних доказів, які б підтверджували, що судді: Мамалуй О.О. - головуючий, Баранець О.М., Кролевець О.А. прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 .

Отже, за результатами розгляду заяви про відвід суддів від розгляду справи №917/1244/23 Верховний Суд дійшов висновку, що доводи заявника є такими, що не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді та могли б бути підставою для відводу у розумінні статей 35, 36 ГПК України.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235, 314, 326 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Мамалуя О.О. - головуючого, Баранця О.М., Кролевець О.А. від розгляду справи № 917/1244/23 визнати необґрунтованою.

2. Передати матеріали справи № 917/1244/23, наявні в суді касаційної інстанції, на автоматичний розподіл для визначення складу суду з розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Мамалуя О.О. - головуючого, Баранця О.М., Кролевець О.А. від розгляду справи № 917/1244/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. О. Мамалуй

Судді О. М. Баранець

О. А. Кролевець