ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"05" січня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/3509/25

За позовом: Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, )

До відповідача: Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, буд. 28 "Б", )

про стягнення

Суддя Рога Н.В.

Секретар с/з Граненко М.М.

Представники сторін:

Від позивача: Шорстов О.Ю. на підставі довіреності №25/11-42 від 25.11.2024р.

Від відповідача: Швидкий О.О. на підставі довіреності №28/2025 від 31.01.2025р.

Суть спору: Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (далі ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО») звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Акціонерного товариства (далі- АТ) "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" про стягнення заборгованості за Договором про надання послуг з передачі електричної енергії №0522-02041-ПП у розмірі 122 886 760 грн 24 коп., 3% річних у розмірі 1 562 935 грн 03 коп. та інфляційних втрат в розмірі 1 634 022 грн 98 коп.

Ухвалою суду від 02.09.2025р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №916/3509/25, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 25.09.2025р. Ухвалою суду від 25.09.2025р. відкладено судове засідання на 11.11.2025р. Ухвалою суду від 11.11.2025р закрито підготовче провадження у справі №916/3509/25, та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.12.2025 р. Ухвалою суду від 09.12.2025р. відкладено судове засідання на 25.12.2025р. у судовому засіданні 25.12.2026р. оголошено перерву до 05.01.2026р.

Позивач ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО», просить задовольнити позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві, відповіді на відзив, яка надійшла до суду 18.09.2025р., запереченнях на клопотання про відстрочення виконання судового рішення, що надійшли до суду 28.11.2025р.

Крім того, 10.11.2025р. до суду від позивача надійшло клопотання про закриття провадження у справі у частині стягнення основної заборгованості у розмірі 122 886 760 грн 24 коп. у зв`язку із відсутністю предмету спору та повернення судового збору у частині позовних вимог, що підлягають закриттю.

Відповідач АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", проти задоволення позовних вимог заперечує з підстав, викладених у відзиві, який надійшов до суду 17.09.2025р., клопотанні про відстрочення виконання рішення суду, яке надійшло до суду 19.11.2025р.

Суд вважає за необхідне також зауважити, що ч. 4 ст.11 ГПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Закон України Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Згідно пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово у своїх рішеннях указував на необхідність дотримання судами держав - учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами впродовж розумного строку. Практика ЄСПЛ із цього питання є різноманітною й залежною від багатьох критеріїв, серед яких складність прави, поведінка заявника, судових та інших державних органів, важливість предмета розгляду та ступінь ризику терміну розгляду для заявника тощо (пункт 124 рішення у справі «Kudla v. Poland» заява № 30210/96, пункт 30 рішення у справі «Vernillo v. France» заява №11889/85, пункт 45 рішення у справі «Frydlender v. France» заява №30979/96, пункт 43 рішення у справі «Wierciszewska v. Poland» заява №41431/98, пункт 23 рішення в справі «Capuano v. Italy» заява №9381/81 та ін.).

Зокрема, у пункті 45 рішення у справі Frydlender v. France (заява № 30979/96) ЄСПЛ зробив висновок, згідно з яким «Договірні держави повинні організувати свої правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати кожному право на остаточне рішення протягом розумного строку при визначенні його цивільних прав та обов`язків.

У ГПК України своєчасність розгляду справи означає дотримання встановлених процесуальним законом строків або дотримання «розумного строку», під яким розуміється встановлений судом строк, який передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Таким чином, у процесуальному законодавстві поняття «розумний строк» та «своєчасний розгляд» застосовуються у тотожному значенні, зокрема, у розумінні найкоротшого із строків, протягом якого можливо розглянути справу, повно та всебічно дослідити подані сторонами докази, прийняти законне та обґрунтоване рішення. Поняття «розумний строк» вживається не лише у відношенні до дій, що здійснюються судом (розгляд справи, врегулювання спору за участю судді), але й також для учасників справи.

При цьому, вимогу стосовно розумності строку розгляду справи не можна ототожнити з вимогою швидкості розгляду справи, адже поспішний розгляд справи призведе до його поверховості, що не відповідатиме меті запровадження поняття «розумний строк».

Враховуючи викладене, матеріали справи, суд вважає, що у даному випадку справу було розглянуто у розумні строки.

Як зазначив позивач у справі, ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» виконує функції оператора системи передачі (ОСП) юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії).

Як зазначає позивач, згідно з п. 8 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з передачі.

01 січня 2024 р. між ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» (ОСП) та АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (Користувач) укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 0522-02041-ПП.

Укладений між сторонами Договір є публічним, укладається сторонами з урахуванням ст.ст. 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України, шляхом приєднання споживача до умов цього договору згідно із заявою-приєднання та розміщений на офіційному сайті позивача за посиланням https://ua.energy/wp- content/uploads/2023/10/Dogovir-pro-nadannya-poslug-z-peredachielektrychnoyi-energiyi- dogovir-pryyednannya-z-01.01.2024-.pdf.

Умови Договору розроблені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 309, та є однаковими для всіх споживачів (п. 1.2. Договору).

Згідно п. 2.1. Договору, за цим Договором ОСП безперервно надає послугу з передачі електричної енергії (далі - Послуга), а Користувач зобов`язується здійснювати оплату за Послугу відповідно до умов цього Договору.

Послуга, яка надається за цим Договором згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДК 016:2010), має код: 35.12.

Пунктом 4.1. Договору встановлено, що Планова та/або фактична вартість Послуги визначається на підставі діючого на момент надання Послуги тарифу на послуги з передачі електричної енергії та/або ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру та планового та/або фактичного обсягу Послуги в розрахунковому періоді. На вартість Послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Тариф на послуги з передачі електричної енергії встановлюється НКРЕКП відповідно до затвердженої ним методики (порядку) та оприлюднюється ОСП на офіційному вебсайті https://ua.energy/.

Ставка плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру оприлюднюється ОСП на офіційному вебсайті в євро/МВт·год. Крім цього, ОСП щомісяця оприлюднює на офіційному вебсайті ставку плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру у грн/МВт·год. не пізніше 03 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, у випадку її затвердження. Конвертація величини ставки здійснюється щомісяця за середньомісячним курсом гривні до євро, установленим Національним банком України, за розрахунковий період надання послуги.

До моменту підтвердження ENTSO-E нового рівня ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру на відповідний період ОСП має право застосовувати рівень ставки, що була розрахована та застосовувалася у попередньому періоді. Сторони здійснять фінансове врегулювання розрахунків не пізніше, ніж через один місяць після підтвердження ENTSO-E нової ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру. ОСП зобов`язаний повідомити Користувача у спосіб, визначений цим Договором, про новий рівень ставки та спосіб донарахування різниці протягом 14 календарних днів після її підтвердження ENTSO- E. Користувач зобов`язаний протягом 3 робочих днів у спосіб, визначений цим Договором, підтвердити ОСП отримання цієї інформації.

Ціна цього Договору визначається як сума нарахованої фактичної вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком за календарний рік (п.4.3. Договору).

Згідно п. 5.1. Договору для розрахунків за цим Договором використовується плановий і фактичний обсяги Послуги.

Плановий обсяг Послуги визначається відповідно до розділу XI КСП на підставі даних Адміністратора комерційного обліку (далі - АКО) за кожну відповідну декаду розрахункового періоду. Плановий обсяг послуги формується без урахування даних щодо обсягів експорту та/або імпорту електричної енергії.

Фактичний обсяг Послуги в розрахунковому періоді визначається відповідно до розділу XI КСП.

Пунктом 5.2. Договору встановлено, що Вимоги щодо засобів (систем) обліку електроенергії в точках комерційного обліку Користувача, а також інші організаційно-технічні питання, пов`язані зі збором, обробкою, верифікацією, валідацією, агрегацією, зберіганням та передачею даних комерційного обліку, визначені Кодексом комерційного обліку електричної енергії.

Кожна зі сторін має право ініціювати перевірку погодинних обсягів передачі електроенергії спільно з представниками відповідних Постачальників послуг комерційного обліку (п. 5.3. Договору).

За п.6.1. Договору розрахунковим періодом за цим Договором є 1 календарний місяць.

Позивач зазначив, що відповідно до п. 6.2. Договору Користувач здійснює поетапну оплату планової вартості Послуги за кожну декаду розрахункового періоду згідно із такою системою платежів і розрахунків: 1 платіж - до 18 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в першій декаді розрахункового періоду; 2 платіж - до 28 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в другій декаді розрахункового періоду; 3 платіж - до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, в розмірі планової вартості послуги, наданої в третій декаді розрахункового періоду. Плановий обсяг послуги, що використовується для розрахунку планової вартості послуги, визначається на підставі даних АКО за кожну декаду розрахункового періоду.

Згідно п. 6.4. Договору Користувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг Послуги до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів приймання-передачі Послуги, наданих ОСП, або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронній формі.

Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачу до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно).

Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за наступною версією даних комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в Системі управління ринком, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку.

Оплату вартості Послуги після коригування обсягів та вартості Послуг Користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта приймання-передачі Послуги (включно) або Акт приймання- передачі Послуги щодо проведення донарахувань в минулих періодах (включно).

Акти приймання-передачі Послуги та акти коригування до актів приймання-передачі Послуги та рахунки у відповідному розрахунковому періоді ОСП направляє Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає Користувачу два примірники Акта приймання- передачі Послуги та/або акта коригування до актів приймання-передачі Послуги в паперовій формі, підписані власноручним підписом зі свого боку. Користувач здійснює підписання актів приймання-передачі Послуги та актів коригування до актів приймання-передачі Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 робочих днів з дня їх отримання Користувачем.

Пунктом 6.5. Договору встановлено, що у разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий період актом приймання-передачі Послуги Користувач має право оскаржити зазначені в акті приймання-передачі Послуги вартість та/або фактичний обсяг Послуги шляхом направлення ОСП (АКО) та ППКО повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє Користувача від платіжного зобов`язання у встановлений цим Договором термін. Якщо Користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5 робочих днів з дня отримання акта приймання-передачі Послуги, то вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей. У разі підтвердження розбіжностей ППКО надає АКО актуальні дані для здійснення врегулювання. Врегулювання розбіжностей здійснюється в терміни та відповідно до вимог Правил врегулювання (Додаток 10 до Правил ринку). Результати зміни обсягів наданої Послуги відображаються в Акті коригування.

У п.10.3 Договору сторони домовились, що рахунки, акти приймання-передачі, акти коригування до актів приймання-передачі Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, повідомлення вважаються отриманими Стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачеві, яка підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції.

Електронний документ, який направляється Стороною на виконання цього Договору через Сервіс, вважається одержаним іншою Стороною з моменту набуття документом статусу "Доставлено" у Сервісі.

Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою Сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, створює права та обов`язки для Сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичному документу, який міг би бути створений однією зі Сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.

Будь-які документи, що створюються/укладаються Сторонами під час виконання цього Договору (у тому числі акт приймання-передачі Послуги або акт коригування до акта приймання-передачі Послуги), можуть бути підписані Сторонами як у паперовій формі шляхом проставляння власноручного підпису уповноваженої особи на час тимчасового не функціонування Сервісу, про що ОСП зобов`язаний повідомити на своєму офіційному вебсайті, так і в електронній формі з використанням електронного підпису (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено законом) за допомогою Сервісу, який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між Сторонами та знаходиться в мережі Інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/. Один документ повинен бути підписаний обома Сторонами у один і той самий спосіб (в залежності від форми документу). Податкові накладні отримуються Користувачем виключно в електронному вигляді у порядку, визначеному законодавством (п. 10.4. Договору).

Для забезпечення електронного документообігу Сторони зобов`язуються здійснити реєстрацію в Сервісі та дотримуватись правил та інструкції користування Сервісом, які ним передбачені (п. 10.5. Договору).

Як зазначає позивач, виходячи з наведених вище умов Договору, ним надавалися відповідачу послуги з передачі електричної енергії. Зокрема, за розрахункові періоди протягом квітня - липня 2025 р. сторонами були підписані Акти приймання-передачі послуг шляхом накладення електронного цифрового підпису, а саме: Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0009775 за квітень 2025 року на суму 36 833 388,11 грн. з ПДВ; Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0010369 за травень 2025 року на суму 31 570 512,65 грн. з ПДВ; Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0010960 за червень 2025 року на суму 29 548 045,70 грн. з ПДВ; Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0011562 за липень 2025 року на суму 35 912 121,80 грн. з ПДВ.

Також, відповідно до умов Договору та Правил ринку сторонами здійснено врегулювання та підписані Акти коригування за попередні розрахункові періоди, які сальдуються при здійсненні поточних розрахунків, а саме: Акт коригування № ПРА_К-0009452 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0005199 від 31 серпня 2024 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041- ПП (з урахуванням акту коригування № ПРА_К-0007608 від 05 листопада 2024 р.) за яким суму збільшено на 85 141,85 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0009543 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0005777 від 30 вересня 2024 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041- ПП (з урахуванням акту коригування № ПРА_К-0007719 від 05 грудня 2024 р.) за яким суму збільшено на 38 449,03 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0010055 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0006895 від 30.11.2024 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041-ПП (з урахуванням акту коригування № ПРА_К-0008031 від 30.01.2025 р.) за яким суму збільшено на 78 775,54 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0009612 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0008635 від 28 лютого 2025 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041- ПП за яким суму збільшено на 32 160,85 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0009945 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0009199 від 31.03.2025 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041-ПП за яким суму збільшено на 237 115,78 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0010196 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0009775 від 30.04.2025 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041-ПП за яким суму збільшено на 48 901,31 грн.

Позивач зауважив, що відповідач частково сплатив вартість послуги за квітень 2025 р. на суму 11 412 710,53 грн., але розрахунки за надані послуги у травні - липні 2025 р. взагалі не здійснював. Планові рахунки у травні - липні 2025 р. не сплачував.

За таких обставин, за розрахунком позивача, станом на 25.08.2025 р. у відповідача утворилася заборгованість за наданні послуги, з урахуванням сальдування сум за актами коригування, на загальну суму 122 886 760,24 грн.

Враховуючи наявну у відповідача заборгованість, на підставі ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України, за порушення боржником виконання грошового зобов`язання за розрахункові періоди квітня - липня 2025 р., позивачем нараховано відповідачу 3 % річних у розмірі 808 010,16 грн. та інфляційні втрати у розмірі 220 920,48 грн.

При цьому, позивач зауважив, що розрахунок боргу по простроченим зобов`язанням за розрахункові періоди квітень-липень 2025 року позивачем здійснено на суми по плановим рахункам за декади та за остаточними даними, погодженими актами по кожному розрахунковому періоду.

Розрахунок боргу містить усі необхідні данні, а саме назву, номер та дату документу, строк виконання зобов`язання, відомості про оплату, сума боргу, період прострочення зобов`язання, тощо.

Обсяги наданих послуг, тариф по якому ці послуги надавались безпосередньо зазначені в рахунках та погоджених сторонами актах.

Тариф на послуги з передачі електричної енергії встановлюється НКРЕКП відповідно до затвердженої ним методики (порядку) та оприлюднюється ОСП на офіційному Документ сформований в системі «Електронний суд» 28.08.2025 3 вебсайті https://ua.energy/.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19 грудня 2024 р. № 2200 «Про встановлення тарифу на послуги з передачі електричної енергії НЕК «УКРЕНЕРГО» на 2025 рік» установлено ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» тариф на послуги з передачі на рівні 686,23 грн/кВт·год (без урахуванняПДВ).

Також, позивач зазначив, що у провадженні Господарського суду Одеської області перебувала справа №916/1645/25 за позовом ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» до АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" про стягнення заборгованості за договором про надання послуг № 0522-02041-ПП від 01.01.2024р. у розмірі 158 030 680,76 грн, 1 236 923,34 грн 3% річних та 2 263 318,14 грн інфляційних втрат. (за розрахункові періоди січень-березень 2025 р.), де останнім днем нарахування компенсаційних втрат було 21.04.2025 р.

Рішенням суду від 28.08.2025 р. по справі № 916/1645/25 позов задоволено. Станом на 18.09.2025 р. жодна із сторін рішення по справі № 916/1645/25 в частині задоволених вимог не оскаржувалось.

Оскільки прострочення грошового зобов`язання по оплаті наданих послуг за січень- березень 2025 р. мало місце і після 21.04.2025 р., позивачем донараховані 3 % річних на суму 754 924,87 грн та інфляційні втрати на суму 1 413 102,50 грн за прострочення відповідачем виконання грошового зобов`язання у розрахункових періодах січень-березень 2025 р., починаючи з 22.04.2025р. по дату фактичного виконання грошового зобов`язання.

Таким чином, за порушення грошового зобов`язання за договором позивачем нараховано відповідачу всього 3 % річних на суму 1 562 935,03 грн (808010,16+754924,87) та інфляційні втрати на суму 1 634 022,98 грн (220920,48+ 1413102,50).

Позивач також звернув увагу суду на те, що у п.10.3 Договору сторони домовились, що Рахунки, акти приймання-передачі, акти коригування до актів приймання-передачі Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, повідомлення вважаються отриманими Стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачеві, яка підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції. Електронний документ, який направляється Стороною на виконання цього Договору через Сервіс, вважається одержаним іншою Стороною з моменту набуття документом статусу "Доставлено" у Сервісі. Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою Сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, створює права та обов`язки для Сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичному документу, який міг би бути створений однією зі Сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.

Будь-які документи, що створюються/укладаються Сторонами під час виконання цього Договору (у тому числі акт приймання-передачі Послуги або акт коригування до акта приймання-передачі Послуги), можуть бути підписані Сторонами як у паперовій формі шляхом проставляння власноручного підпису уповноваженої особи на час тимчасового не функціонування Сервісу, про що ОСП зобов`язаний повідомити на своєму офіційному вебсайті, так і в електронній формі з використанням електронного підпису (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено законом) за допомогою Сервісу, який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між Сторонами та знаходиться в мережі Інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/. Один документ повинен бути підписаний обома Сторонами у один і той самий спосіб (в залежності від форми документу). Податкові накладні отримуються Користувачем виключно в електронному вигляді у порядку, визначеному законодавством (п. 10.4. Договору).

Для забезпечення електронного документообігу Сторони зобов`язуються здійснити реєстрацію в Сервісі та дотримуватись правил та інструкції користування Сервісом, які ним передбачені (п. 10.5. Договору).

Отже, як зазначає позивач, враховуючи наведені положення Договору, сторони погодили можливість направлення актів про надання послуг, актів коригування, рахунків в тому числі за допомогою Сервісу та електронною поштою.

Таким чином, акти надання Послуги та рахунки за розрахункові періоди квітень-липень 2025 року та акти-коригування до актів наданих послуг направлялися відповідачу на електронну пошту за допомогою Сервісу електронного документообігу «АСКОД», що підстверджується скріншотами з Сервісу електронного документообігу «АСКОД».

Щодо посилань відповідача на наявність форс-мажорних обставин, позивач зазначив, що дійсно, умовами Договору передбачено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання або неналежне виконання зобов`язань за Договором, якщо воно є наслідком непереборної сили. Таким чином наявність форс-мажорних обставин не звільняє сторони від виконання зобов`язання в натурі оплати наданих послуг за Договором, а лише не застосовується неустойка у разі підтвердження таких обставин.

Також, позивач зазначив, що НКРЕКП листом за № 2432/20.4/7-22 від 06.04.2022р. надано роз`яснення щодо правозастосування у енергетичній сфері обставин непереборної сили, пов`язаних з військовою агресією Російською Федерацією, виходячи з загального листа ТПП за № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022р., де зазначено, що наявність форс-мажору звільняє лише від відповідальності за невиконання зобов`язання (зокрема, від неустойки - штрафу та пені), а не від самого зобов`язання (тобто від обов`язку виконати зобов`язання в натурі оплати заборгованості за надані послуги).

Позивач зазначає, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Отже, інфляційні втрати на суму боргу та 3 % річних за користування коштами не відносяться до штрафних санкцій, а носять компенсаційний характер та можуть бути нараховані навіть за наявності форс-мажорних обставин.

В ході розгляду справи відповідач сплати на користь позивача заборгованість за договором про надання послуг з передачі електричної енергії за № 0522-02041-ПП у розмірі 122 886 760,24 грн, у звязку із чим позивач просив суд закрити провадження у справі у цій частині.

Враховуючи все викладене вище, позивач просить суд стягнути з АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" на користь ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» 3 % річних у розмірі 1 562 935,03 грн та інфляційні втрати у розмірі 1 634 022,98 грн.

Щодо заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду, позивач зазначив, що складне фінансове становище відповідача, яким обґрунтована винятковість обставин, що ускладнюють виконання судового рішення, з урахуванням того, що господарська діяльність здійснюється ним на власний ризик, не може бути безумовною підставою для надання відстрочення виконання судового рішення; при цьому, відстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника (постанова Верховного Суду від 15.03.2018 р. у справі N 910/8153/17).

Крім того, позивач вважає, що вказані відповідачем у заяві про відстрочку підстави не носять особливий або надзвичайний характер та не є виключними обставинами, більше того, діяльність відповідача можлива виключно за умови належної функціональності інших учасників Ринку, зокрема позивача; викладені у заяві про відстрочку доводи щодо скрутного фінансового стану підприємства, не підтверджені належними та допустимими доказами, навпаки, фінансовий звіт за І півріччя 2025 р., за 9 місяців 2025 р. свідчить про те, що відповідач має прибутковість своєї господарської діяльності; задоволення заяви про відстрочку виконання рішення суду призведе до недотримання справедливого балансу прав та інтересів сторін у спорі; наведені відповідачем обставини не свідчать про неможливість виконання останнім рішення суду у даній справі з якою закон пов`язує необхідність розстрочення виконання судового рішення; негативні події, такі як збройна агресія Російської Федерації проти України торкнулись не лише на відповідача, а на всі підприємства та громадян України в тому числі на позивача, тому ця обставина не може бути підставою для відстрочки відповідальності за систематичні порушення строків оплати з боку відповідача; відстрочка виконання рішення суду порушить права позивача на ефективний судовий захист та очікування належного виконання судового рішення; оплата відповідачем основної суми боргу під час розгляду даної справи не є обставиною, що ускладнює виконання рішення або робить його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом, а навпаки свідчить про платоспроможність відповідача та можливість перерахування на користь позивача грошових коштів.

Також, позивач зазначив, що заявник не надав доказів відсутності на рахунках грошових коштів для виконання рішення шляхом сплати всієї суми одним платежем або загроз погіршення фінансового становища, пов`язаних з виконанням рішення Господарського суду.

Враховуючи викладене, з урахуванням принципів розумності та справедливості, враховуючи баланс інтересів сторін, з огляду на суму, що підлягає стягненню, а також те, що рішення суду є обов`язковим до виконання та має бути виконане, не доведеність заявником (відповідачем) суду у відповідності до вимог статей 73, 74 ГПК України належними та допустимими доказами виняткових обставин, що можуть бути підставами для розстрочення виконання рішення суду, на думку позивача, не вбачається будь-яких правових підстав для відстрочення виконання рішення у разі задоволення позову.

Відповідач не погоджується з вимогами ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО», вважає їх необґрунтованими та передчасними, а також вважає, що позивачем не взято до уваги істотні обставини, що мали місце у спірний період та недоведена належними доказами наявність заборгованості АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» у спірний період.

АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазначає, що додані до позовної заяви розрахунки як основної заборгованості, так і штрафних нарахувань, не конкретизовані, викладені некоректно.

Так, як зазначає відповідач, відповідно до ч. 5 ст. 33 Закону України «Про ринок електричної енергії» оплата послуг з передачі електричної енергії та послуг з диспетчерського (оперативно- технологічного) управління здійснюється за тарифами, які визначаються Регулятором відповідно до затвердженої ним методики.

Відповідно до п. 4.1 Договору Планова та/або фактична вартість Послуги визначається на підставі діючого на момент надання Послуги тарифу на послуги з передачі електричної енергії та/або ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру та планового та/або фактичного обсягу Послуги в розрахунковому періоді. На вартість Послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Ціна цього Договору визначається як сума нарахованої фактичної вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком за календарний рік (п. 4.3 Договору).

Аналізуючи умови п.п. 5.1, 6.1,6.2,6.4, 9.2 Договору, відповідач зазначає, що підставою для оплати за надану Послугу є направлений ОСП належним чином Акт надання послуги та акт коригування.

Але, як зазначає відповідач, матеріали справи не містять доказів направлення позивачем та отримання АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» Актів надання послуги та актів коригування за спірний період.

Додані до позовної заяви акти надання Послуги, на думку відповідача, не містять ані підписів сторін, ані доказів їх направлення чи отримання. Як підтвердження обміном документами та інформацією між позивачем та відповідачем (акти наданих послуг, коригування, рахунки на сплату, повідомлення про обсяги тощо), позивачем надано роздруківки «скрін-шотів» із зображенням певної інформації, певні зразки документів, підписів ЕЦП, які, на думку відповідача, не дають змоги ідентифікувати останні, їх підписантів тощо.

Щодо стягнення 3% річних та інфляційних втрат як донарахування на основну заборгованість, що була предметом розгляду у справі №916/1645/25, відповідач звернув увагу суду на те, що станом на дату подачі позову у справі №916/1645/25 відсутнє рішення суду, що набрало законної сили, а тому нарахування нарахування 3% річних та інфляційних втрат по цій справі є передчасним.

Також, відповідач зауважив, що матеріали справи не містять обґрунтованого, деталізованого, структурованого розрахунку вказаної заборгованості та належних доказів на підтвердження такого розрахунку із зазначенням: обсягу наданих послуг, періоду в яких ці послуги були надані, строку оплати наданих послуг, тарифу по якому ці послуги надавались, тощо.

Відповідач вважає, що надані позивачем «докази» не відповідають критеріям належності, допустимості, а отже не мають прийматись судом до уваги.

На думку відповідача, «скріншоти», які мають мінімальне/сумбурне інформативне наповнення, не підтверджують жодним чином обставини, на які ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» посилається, адже з них неможливо встановити які саме документи куди направлялись, ким отримані та ким підписані та яким чином, у якому програмному продукті виконані тощо, та загалом не є електронним доказом згідно усталеної практики Верховного Суду та норм чинного законодавства. Дані «скріншоти» фактично є графічним зображенням можливо екрану персонального комп`ютера, й з високою ймовірністю можуть бути виготовлені, змінені/редактовані вручну. Так і додані файли з розширенням «p7s», «word», щодо яких є проблематика у зчитуванні за допомогою сервісу Центрального засвідчувального органу https://czo.gov.ua/verify, а по-друге не є оригіналами електронного документу, який потенційно міг би вважатися електронним доказом. Товариство критично та з сумнівом ставиться до таких даних, як щодо відповідності їх потенційним «оригіналам», так і щодо існування таких доказів загалом, разом з їх використанням. Окрім того, файли з зазначеними розширеннями аналогічно до «скріншотів»/зображень можуть бути відредаговані, як на таких «скріншотах», так і в електронному вигляді. Теж саме стосується і наданих позивачем актів-коригування, рахунків за послуги, інших та повідомлень, які стосуються надання послуг (на підставі яких нібито і формувались розрахунки за останні).

У зв`язку з цим, АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вважає їх неналежними та недопустимими.

Крім того, відповідач зауважив, що згідно п. 11.1. Договору про надання послуг з передачі електричної енергії сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання своїх зобов`язань за цим Договором, якщо це є результатом дії форс-мажорних обставин.

Як АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», так і ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» повідомили один одного про настання обставин непереборної сили, що можуть унеможливлювати належне та своєчасне виконання зобов`язань передбачених Договором, спричинено військовою агресією російської федерації проти України..

Відповідач звертає увагу суду, що на його адресу, зокрема, надійшов лист від ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО», у якому позивач також визнав настання обставин непереборної сили по Договору № 0522-03041 від 18.06.2019 р.

На думку відповідача, фактично, позивачем зазначається відносно можливого неналежного/неповного виконання договірних зобов`язань зі своєї сторони, але не враховується можливість таких же дій інших суб`єктів, з якими діють договірні зобов`язання, зокрема, Товариства.

За таких обстави, АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вважає таку поведінку позивача є підставою для застосування доктрини venire contra faktum proprium (заборона суперечливої поведінки).

Крім того, відповідач зазначає, що згідно п. 1.5 глави 1 Розділу ХІ КСП у разі введення надзвичайного стану відповідно до Закону України "Про правовий режим надзвичайного стану" підприємства, установи та організації електроенергетики, розташовані у місцевостях, де введено надзвичайний стан, зобов`язані виконувати розпорядження органів, які здійснюють заходи надзвичайного стану на відповідній території щодо енергопостачання споживачів, незалежно від умов укладених договорів.

Згідно п. 16 постанови НКРЕКП № 413 від 26.04.2022 р. відповідачу надано настанову зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії» до закінчення дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення.

На думку відповідача, така позиція Регулятора свідчить про існування виключних обставин у спірний період, а також є додатковим підтвердженням відсутності у позивача правових підстав для стягнення з позивача заборгованості по Договору на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення.

За таких обставин, відповідач вважає, що вимоги ПрАТ «НЕК УКРЕНЕРГО» є необґрунтованими, передчасними та такими що повинні розглядатись після завершення дії обставин непереборної сили та після поновлення виконання сторонами Договору в повному обсязі ( в т.ч. щодо належного обміну необхідними документами).

Крім того, відповідач просить суд про відстрочення рішення суду у випадку задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що державою-агресором систематично здійснюються обстріли саме енергетичної інфраструктури, зумовлене передусім тим, що остання забезпечує функціонування обладнання, яке у свою чергу забезпечує проходження опалювального періоду на території усієї держави зокрема та функціонування військової, економічної, логістичної інфраструктури загалом.

На протязі осінньо-зимових періодів 2022-2025 р.р. відбувалися масовані ракетні удари по енергетичній інфраструктурі України, що призвело до вкрай тяжких наслідків. Такі обстріли відбуваються й по сьогодення.

Зокрема й об`єкти АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазнали значних пошкоджень, а іноді й повної/часткової руйнації, відновлення яких потребує значних фінансових витрат та загалом завдає значних фінансових збитків, не кажучи про непоодинокі випадки завдання ушкоджень працівникам Товариства, або ж їх загибелі під час виконання ремонтних заходів.

Першочерговим завданням АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є забезпечення безперебійного електрозабезпечення м. Одеси та Одеської області, а відтак відновлення енергетичної інфраструктури є пріоритетом серед інших зобов`язань.

Поряд з тим, відповідач зауважив, що у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.2023р. №76, Товариство віднесено до критично важливих підприємств, що зайвий раз підтверджує факт того, що зокрема усі підприємства паливно- енергетичного сектору, зокрема й оператори систем розподілу є надважливими для функціонування держави вцілому.

Так, постановою НКРЕКП №1058 від 14.06.2023р. й обґрунтуванням до неї, було підтверджено негативні впливи військової агресії проти України на роботу Товариства, а також негативні фінансові показники діяльності. А саме: «…суму недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2021 та 2022 роках у розмірі 1 067 457,53грн…» (2021р. 428 млн.грн., 2022р. 708 млн.грн.), «… витрати, що були понесені АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» у 2022 році внаслідок військової агресії російської федерації проти України, у розмірі 4 465,11 тис. грн;…» «…витрати на відновлення об`єктів електричних мереж або їх складових, пошкоджених внаслідок бойових дій у розмірі 5 457,57 тис. грн…».

Також, розпорядженням НКРЕКП № 13-р від 17.01.2023 року, НКРЕКП зобов`язало відповідача у строк до 01 травня 2023 року забезпечити безумовне виконання умов договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно- технологічного) управління, укладеного з НЕК «УКРЕНЕРГО», шляхом здійснення у повному обсязі розрахунків з НЕК «УКРЕНЕРГО» за послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління. У подальшому, розпорядженням НКРЕКП № 118-р від 25.04.2023 року було внесено зміни до вищезазначеного розпорядження та продовжено АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» строк для проведення розрахунків з ПрАТ «НЕК УКРЕНЕРГО» до 01 серпня 2023 року.

Також, аналогічно вказаній постанові НКРЕКП 1058, постановою №1319 від 17.07.2024р. було серед іншого констатовано недоотримання Товариством доходу від здійснення ліцензійної діяльності з розподілу електричної енергії за 2023р. у розмірі 557 млн.грн. При цьому, відповідач звертає увагу на те, що як постанова №1058 так і дана постанова передбачала врахування збиткових показників Товариства при встановленні тарифу на 2024-2025рр. в бік збільшення. Однак, останнє так і не було реалізовано, та таке збільшення було перенесено на 2026-2027рр. Далі, постановою вже від 13.05.2025р. за №715 було підтверджено таке недоотримання коштів від здійснення ліцензійної діяльністю Товариством за 2024р. у розмірі понад 800 млн.грн. Більше того, ще відтерміновано можливе включення в тарифи таких збитків для їх компенсації, вже до 2028р. (з 2026-2027рр. вже на 2026-2028рр.).

Відповідач зазначив, що він прикладає максимальних зусиль з метою належного фінансування ліцензованої діяльності та виконання зобов`язань перед іншими учасниками енергоринку в умовах, що склалися та дуже скрутне матеріальне становище відповідача, що підтверджується як матеріальними/ фінансовими збитками, що не дозволяють належним чином виконувати функції, обов`язки ліцензіата на ринку електроенергії, так і неодноразовим продовженням строків для проведення взаєморозрахунків між АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та ПрАТ «НЕК УКРЕНЕРГО», що у свою чергу свідчить про обізнаність та розуміння регулятора такого стану та положення Товариства.

Також, відповідач зауважив, що до постанови НКРЕКП від 25.02.2022р. № 332 внесено зміни постановою НКРЕКП від 26.04.2022р. № 413, зокрема доповнено п. 16 таким змістом: "На період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови: зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.".

Відповідач також зауважив, що в ході розгляду справи повністю сплатив основну заборгованість, у звязку із чим позивачем подано заяву про закриття провадження по справі щодо суми основних позовних вимог. Дана обставина зайвий раз засвідчує те, що відповідач жодним чином не уникає виконанню зобов`язань.

Враховуючи все викладене, відповідач вважає, що існують об`єктивні обставини, передбачені ст. 331 ГПК України, для відстрочення виконання судового рішення у разі повного або часткового задоволення судом позовних вимог, строком на 1 рік.

Розглянув матеріали справи, заслухав пояснення представників сторін, суд дійшов наступного висновку.

Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія Укренерго (далі- Оператор системи передачі (ОСП), ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» ) виконує функції оператора системи передачі юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з передачі.

Судом встановлено, що 01 січня 2024 р. між ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» (ОСП) та АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (Користувач) укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 0522-02041-ПП.

Укладений між сторонами Договір є публічним, укладається сторонами з урахуванням ст.ст. 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України, шляхом приєднання споживача до умов цього договору згідно із заявою-приєднання та розміщений на офіційному сайті позивача за посиланням https://ua.energy/wp- content/uploads/2023/10/Dogovir-pro-nadannya-poslug-z-peredachielektrychnoyi-energiyi- dogovir-pryyednannya-z-01.01.2024-.pdf.

Умови Договору розроблені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 309, та є однаковими для всіх споживачів (п. 1.2. Договору).

Згідно п. 2.1. Договору, за цим Договором ОСП безперервно надає послугу з передачі електричної енергії (далі - Послуга), а Користувач зобов`язується здійснювати оплату за Послугу відповідно до умов цього Договору.

Послуга, яка надається за цим Договором згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДК 016:2010), має код: 35.12.

Відповідно до ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

Згідно ч.1 ст.509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію: передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо, або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Частиною 2 зазначеної статті встановлено, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам визначені положеннями Закону України Про ринок електричної енергії.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про ринок електричної енергії учасник ринку електричної енергії - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом; користувачі системи передачі/розподілу - фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці, або юридичні особи, які відпускають або приймають електричну енергію до/з системи передачі/розподілу або використовують системи передачі/розподілу для передачі/розподілу електричної енергії.

Пунктом 4.1. Договору встановлено, що Планова та/або фактична вартість Послуги визначається на підставі діючого на момент надання Послуги тарифу на послуги з передачі електричної енергії та/або ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру та планового та/або фактичного обсягу Послуги в розрахунковому періоді. На вартість Послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Тариф на послуги з передачі електричної енергії встановлюється НКРЕКП відповідно до затвердженої ним методики (порядку) та оприлюднюється ОСП на офіційному вебсайті https://ua.energy/.

Ставка плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру оприлюднюється ОСП на офіційному вебсайті в євро/МВт·год. Крім цього, ОСП щомісяця оприлюднює на офіційному вебсайті ставку плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру у грн/МВт·год. не пізніше 03 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, у випадку її затвердження. Конвертація величини ставки здійснюється щомісяця за середньомісячним курсом гривні до євро, установленим Національним банком України, за розрахунковий період надання послуги.

До моменту підтвердження ENTSO-E нового рівня ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру на відповідний період ОСП має право застосовувати рівень ставки, що була розрахована та застосовувалася у попередньому періоді. Сторони здійснять фінансове врегулювання розрахунків не пізніше, ніж через один місяць після підтвердження ENTSO-E нової ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру. ОСП зобов`язаний повідомити Користувача у спосіб, визначений цим Договором, про новий рівень ставки та спосіб донарахування різниці протягом 14 календарних днів після її підтвердження ENTSO- E. Користувач зобов`язаний протягом 3 робочих днів у спосіб, визначений цим Договором, підтвердити ОСП отримання цієї інформації.

Ціна цього Договору визначається як сума нарахованої фактичної вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком за календарний рік (п.4.3. Договору).

Згідно п. 5.1. Договору для розрахунків за цим Договором використовується плановий і фактичний обсяги Послуги.

Плановий обсяг Послуги визначається відповідно до розділу XI КСП на підставі даних Адміністратора комерційного обліку (далі - АКО) за кожну відповідну декаду розрахункового періоду. Плановий обсяг послуги формується без урахування даних щодо обсягів експорту та/або імпорту електричної енергії.

Фактичний обсяг Послуги в розрахунковому періоді визначається відповідно до розділу XI КСП.

Пунктом 5.2. Договору встановлено, що Вимоги щодо засобів (систем) обліку електроенергії в точках комерційного обліку Користувача, а також інші організаційно-технічні питання, пов`язані зі збором, обробкою, верифікацією, валідацією, агрегацією, зберіганням та передачею даних комерційного обліку, визначені Кодексом комерційного обліку електричної енергії.

Кожна зі сторін має право ініціювати перевірку погодинних обсягів передачі електроенергії спільно з представниками відповідних Постачальників послуг комерційного обліку (п. 5.3. Договору).

За п.6.1. Договору розрахунковим періодом за цим Договором є 1 календарний місяць.

Позивач зазначив, що відповідно до п. 6.2. Договору Користувач здійснює поетапну оплату планової вартості Послуги за кожну декаду розрахункового періоду згідно із такою системою платежів і розрахунків: 1 платіж - до 18 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в першій декаді розрахункового періоду; 2 платіж - до 28 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в другій декаді розрахункового періоду; 3 платіж - до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, в розмірі планової вартості послуги, наданої в третій декаді розрахункового періоду. Плановий обсяг послуги, що використовується для розрахунку планової вартості послуги, визначається на підставі даних АКО за кожну декаду розрахункового періоду.

Згідно п. 6.4. Договору Користувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг Послуги до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів приймання-передачі Послуги, наданих ОСП, або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронній формі.

Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачу до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно).

Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за наступною версією даних комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в Системі управління ринком, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку.

Оплату вартості Послуги після коригування обсягів та вартості Послуг Користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта приймання-передачі Послуги (включно) або Акт приймання- передачі Послуги щодо проведення донарахувань в минулих періодах (включно).

Акти приймання-передачі Послуги та акти коригування до актів приймання-передачі Послуги та рахунки у відповідному розрахунковому періоді ОСП направляє Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає Користувачу два примірники Акта приймання- передачі Послуги та/або акта коригування до актів приймання-передачі Послуги в паперовій формі, підписані власноручним підписом зі свого боку. Користувач здійснює підписання актів приймання-передачі Послуги та актів коригування до актів приймання-передачі Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 робочих днів з дня їх отримання Користувачем.

Пунктом 6.5. Договору встановлено, що у разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий період актом приймання-передачі Послуги Користувач має право оскаржити зазначені в акті приймання-передачі Послуги вартість та/або фактичний обсяг Послуги шляхом направлення ОСП (АКО) та ППКО повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє Користувача від платіжного зобов`язання у встановлений цим Договором термін. Якщо Користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5 робочих днів з дня отримання акта приймання-передачі Послуги, то вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей. У разі підтвердження розбіжностей ППКО надає АКО актуальні дані для здійснення врегулювання. Врегулювання розбіжностей здійснюється в терміни та відповідно до вимог Правил врегулювання (Додаток 10 до Правил ринку). Результати зміни обсягів наданої Послуги відображаються в Акті коригування.

У п.10.3 Договору сторони домовились, що рахунки, акти приймання-передачі, акти коригування до актів приймання-передачі Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, повідомлення вважаються отриманими Стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачеві, яка підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції.

Електронний документ, який направляється Стороною на виконання цього Договору через Сервіс, вважається одержаним іншою Стороною з моменту набуття документом статусу "Доставлено" у Сервісі.

Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою Сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, створює права та обов`язки для Сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичному документу, який міг би бути створений однією зі Сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.

Будь-які документи, що створюються/укладаються Сторонами під час виконання цього Договору (у тому числі акт приймання-передачі Послуги або акт коригування до акта приймання-передачі Послуги), можуть бути підписані Сторонами як у паперовій формі шляхом проставляння власноручного підпису уповноваженої особи на час тимчасового не функціонування Сервісу, про що ОСП зобов`язаний повідомити на своєму офіційному вебсайті, так і в електронній формі з використанням електронного підпису (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено законом) за допомогою Сервісу, який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між Сторонами та знаходиться в мережі Інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/. Один документ повинен бути підписаний обома Сторонами у один і той самий спосіб (в залежності від форми документу). Податкові накладні отримуються Користувачем виключно в електронному вигляді у порядку, визначеному законодавством (п. 10.4. Договору).

Для забезпечення електронного документообігу Сторони зобов`язуються здійснити реєстрацію в Сервісі та дотримуватись правил та інструкції користування Сервісом, які ним передбачені (п. 10.5. Договору).

Отже, виходячи з умов Договору, позивачем відповідачу надавалися послуги з передачі електричної енергії.

Як вбачається з матеріалів справи,, за розрахункові періоди протягом квітня - липня 2025 р. сторонами були підписані Акти приймання-передачі послуг шляхом накладення електронного цифрового підпису, а саме: Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0009775 за квітень 2025 року на суму 36 833 388,11 грн. з ПДВ; Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0010369 за травень 2025 року на суму 31 570 512,65 грн. з ПДВ; Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0010960 за червень 2025 року на суму 29 548 045,70 грн. з ПДВ; Акт приймання-передачі Послуги № ПРА-0011562 за липень 2025 року на суму 35 912 121,80 грн. з ПДВ.

Також, відповідно до умов Договору та Правил ринку сторонами здійснено врегулювання та підписані Акти коригування за попередні розрахункові періоди, які сальдуються при здійсненні поточних розрахунків, а саме: Акт коригування № ПРА_К-0009452 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0005199 від 31 серпня 2024 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041- ПП (з урахуванням акту коригування № ПРА_К-0007608 від 05 листопада 2024 р.) за яким суму збільшено на 85 141,85 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0009543 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0005777 від 30 вересня 2024 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041- ПП (з урахуванням акту коригування № ПРА_К-0007719 від 05 грудня 2024 р.) за яким суму збільшено на 38 449,03 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0010055 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0006895 від 30.11.2024 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041-ПП (з урахуванням акту коригування № ПРА_К-0008031 від 30.01.2025 р.) за яким суму збільшено на 78 775,54 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0009612 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0008635 від 28 лютого 2025 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041- ПП за яким суму збільшено на 32 160,85 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0009945 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0009199 від 31.03.2025 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041-ПП за яким суму збільшено на 237 115,78 грн.; Акт коригування № ПРА_К-0010196 до Акту приймання-передачі Послуги № ПРА-0009775 від 30.04.2025 р. згідно з Договором від 01.01.2024 № 0522-02041-ПП за яким суму збільшено на 48 901,31 грн.

Судом встановлено, що відповідач частково сплатив вартість послуги за квітень 2025 р. на суму 11 412 710,53 грн., але розрахунки за надані послуги у травні - липні 2025 р. не здійснював. Планові рахунки у травні - липні 2025 р. не сплачував.

За таких обставин, станом на 25.08.2025 р. у відповідача утворилася заборгованість за наданні послуги, з урахуванням сальдування сум за актами коригування, на загальну суму 122 886 760,24 грн.

Зазначену заборгованість відповідачем повністю сплачено у ході розгляду справи, у звязку із чим позивачем до суду подано заяву про закриття провадження у справі у частині стягнення основного боргу у розмірі 122 886 760,24 грн.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Враховуючи наведене, позицію сторін у справі, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі №916/3509/25 у частині позовних вимог про стягнення заборгованості у розмірі 122 886 760,24 грн.

Щодо стягнення інфляційних втрат у розмірі 1 562 935,03 грн та 3% річних у розмірі 1 634 022,98 грн, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ст. 627 Цивільного кодексу України, відповідно до ст.6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України Про ринок електричної енергії оператор системи передачі, зокрема, надає послуги з передачі електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до вимог, встановлених цим Законом та кодексом системи передачі, з дотриманням встановлених показників якості надання послуг; забезпечує достатню потужність передачі та надійність системи передачі; проводить аналіз системних перевантажень та врегульовує їх шляхом застосування недискримінаційних методів, що базуються на ринкових механізмах, відповідно до правил ринку та кодексу системи передачі.

Взаємовідносини зі споживачами, які здійснюють діяльність на роздрібному ринку та не набувають статусу учасника ринку, регулюються згідно Правил роздрібного ринку.

Згідно з ч.4 ст. 33 Закону України Про ринок електричної енергії оператор системи передачі надає послуги з передачі електричної енергії та послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління учасникам ринку на підставі договорів, укладених на основі типових договорів про надання послуг з передачі електричної енергії та про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління. Типові договори про надання послуг з передачі електричної енергії та про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління затверджуються Регулятором. Порядок укладання таких договорів визначається кодексом системи передачі.

Типовий договір про надання послуг з передачі електричної енергії є додатком 6 до Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. № 309.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 33 Закону України Про ринок електричної енергії оператор системи передачі має право своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані послуги з передачі та послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

Частиною 1 статті 903 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Статтями 525, 526 і 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання за ним має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Приписами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Не виконавши зобов`язання у строк, встановлений Договором, відповідач допустив порушення зобов`язання, що є підставою для притягнення його до відповідальності, встановленої договором та законодавством.

Невиконання зобов`язання або виконання зобов`язання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), що мало місце у даному випадку згідно ст. 610 Цивільного кодексу України є порушенням зобов`язання, зокрема з боку відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Тобто, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він або взагалі не приступив до виконання зобов`язання, або якщо він не виконав зобов`язання в межах встановленого в договорі чи законі строку.

Статтею 625 Цивільного кодексу України врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання, які мають особливості.

Відповідно до правового висновку, сформульованого Великою Палатою Верховного Суду, зокрема у постанові від 09.02.2021р. у справі №520/17342/18, передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних не мають характеру штрафних санкцій і є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Отже, кредитор вправі вимагати, в тому числі в судовому порядку, сплати боржником сум інфляційних нарахувань та процентів річних, навіть, якщо умовами договору не передбачено стягнення інфляційних та річних.

Вимагати сплату суми боргу з урахуванням індексу інфляції та 3% річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу (див. постанову Верховного Суду від 05.07.2019р. у справі №905/600/18).

За загальним правилом, закріпленим у ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання через відсутність у нього необхідних коштів, оскільки згадане правило обумовлено замінністю грошей як їх юридичною властивістю. Тому у випадках порушення грошового зобов`язання суди не повинні приймати доводи боржника з посиланням на неможливість виконання грошового зобов`язання через відсутність необхідних коштів (ст. 607 Цивільного кодексу України) або на відсутність вини (ст. 614, 617 Цивільного кодексу України ).

Визначене ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України право стягнення інфляційних втрат і 3 % річних є мінімальними гарантіями, які надають кредитору можливість захистити згадані вище інтереси; позбавлення кредитора можливості реалізувати це право порушуватиме баланс інтересів і сприятиме виникненню ситуацій, за яких боржник повертатиме кредитору грошові кошти, які через інфляційні процеси матимуть іншу цінність порівняно з моментом, коли такі кошти були отримані (у тому числі у вигляді прострочення оплати відповідних товарів та послуг).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020р. у справі №902/417/18, зробила загальний висновок про можливість суду за певних умов зменшити розмір процентів річних, нарахованих на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України, тоді як підстави та обставини для такого зменшення процентів річних суд повинен встановлювати у кожному конкретному випадку.

Згідно з п. 8.38 постанови від 18.03.2020р. у справі № 902/417/18 Велика Палата Верховного Суду, посилаючись на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві, вказала, що, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання.

Перевірив наданий позивачем до матеріалів справи розрахунок 3% річних та інфляційних втрат, судом встановлено, що він є правильним, у зв`язку із чим стягненню з ТОВ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на користь ПрАТ НЕК «УКРЕНЕРГО» підлягають 3% річних за користування коштами в розмірі1 562 935,03 грн та інфляційні втрати в розмірі 1 634 022,98 грн.

Щодо заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 3 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена (частини 4, 5 та 7 статті 331 Господарського процесуального кодексу України).

З правового аналізу наведених норм вбачається, відстрочення є правом, а не обов`язком суду, яке реалізується у будь-який час від набрання рішенням законної сили та до його фактичного повного виконання, але відстрочка або розстрочка виконання рішення допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, при чому такі обставини мають свідчити про неможливість або реальне ускладнення виконання рішення.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочення виконання рішення суду не повинно шкодити сутності права, гарантованого ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. ", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочення виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочення виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Із підстав, умов та меж надання відстрочення виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочення без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

Отже, питання щодо надання відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про надання відстрочення виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 21.01.2020р. у справі №910/1180/19 та 03.09.2020р. у справі №905/30/16.

В той же час, відстрочка виконання рішення означає перенесення його виконання на інший час.

Водночас, відстрочення виконання судового рішення не є правоперетворюючим судовим рішенням. При цьому, саме відстрочення впливає лише на порядок примусового виконання рішення, а природа заборгованості за відповідними правовідносинами є незмінною.

Тобто, відстрочення виконання судового рішення не змінює цивільне або господарське зобов`язання, у тому числі в частині строків його виконання.

Натомість, таке відстрочення унеможливлює примусове виконання судового рішення до спливу строків, визначених судом.

За висновками Конституційного Суду України, викладеними в рішенні від 26.06.2013 року №5-пр/2013 у справі №1-7/2013 підставою для застосування відстрочки виконання судового рішення є наявність об`єктивних обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення в установлені процесуальним законодавством строки. Зокрема, до таких обставин належать скрутне матеріальне становище боржника, наявність загрози банкрутства юридичної особи боржника, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

Як зазначено в згаданому рішенні Конституційного Суду України, відстрочка (розстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Таким чином, для надання відстрочки виконання судового рішення, суд встановлює у кожному конкретному випадку чи є у наявності обставини, що ускладнюють чи роблять неможливим виконання рішення у справі.

Відповідно до вимог статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з положеннями статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

З матеріалів справи вбачається, що першочерговим завданням АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є забезпечення безперебійного електрозабезпечення м. Одеси та Одеської області, а відтак відновлення енергетичної інфраструктури є пріоритетом серед інших зобов`язань.

У відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.2023р. №76, АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» віднесено до критично важливих підприємств.

Відтак, кошти, які отримує відповідач під час здійснення своєї господарської діяльності, мають скеровуватись в першу чергу на відновлення і ремонт електричних мереж, обладнання й об`єктів, задля забезпечення електроенергією міста Одеси та області, відповідно забезпечення повноцінного функціонування економіки, інфраструктури, логістики й підтримки військового потенціалу.

На протязі осінньо-зимових періодів 2022-2025 рр. відбувалися масовані ракетні удари по енергетичній інфраструктурі України, що призвело до вкрай тяжких наслідків. Такі обстріли відбуваються й по сьогодення. Зокрема, й об`єкти АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазнали значних пошкоджень, а іноді й повної/часткової руйнації, відновлення яких потребує значних фінансових витрат та загалом завдає значних фінансових збитків, не кажучи про непоодинокі випадки завдання ушкоджень працівникам Товариства, або ж їх загибелі під час виконання ремонтних заходів.

Так, постановою НКРЕКП №1058 від 14.06.2023р. й обґрунтуванням до неї, було підтверджено негативні впливи військової агресії проти України на роботу АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», а також негативні фінансові показники діяльності. А саме: «…суму недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2021 та 2022 роках у розмірі 1 067 457,53грн…» (2021р. 428 млн.грн., 2022р. 708 млн.грн.), «… витрати, що були понесені АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» у 2022 році внаслідок військової агресії російської федерації проти України, у розмірі 4 465,11 тис. грн;…» «…витрати на відновлення об`єктів електричних мереж або їх складових, пошкоджених внаслідок бойових дій у розмірі 5 457,57 тис. грн…».

Також, розпорядженням НКРЕКП № 13-р від 17.01.2023 року, НКРЕКП зобов`язало АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» у строк до 01 травня 2023 року забезпечити безумовне виконання умов договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно- технологічного) управління, укладеного з НЕК «УКРЕНЕРГО», шляхом здійснення у повному обсязі розрахунків з НЕК «УКРЕНЕРГО» за послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління. У подальшому, розпорядженням НКРЕКП № 118-р від 25.04.2023 року було внесено зміни до вищезазначеного розпорядження та продовжено АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» строк для проведення розрахунків з ПрАТ «НЕК УКРЕНЕРГО» до 01 серпня 2023 року.

При цьому, НКРЕКП прийняло до уваги тяжке матеріальне становище АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», а саме:

у АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», починаючи з періоду військової агресії російської федерації, суттєво скоротилися обсяги розподілу електроенергії, що стало причиною дефіциту коштів, зокрема на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

недоотримана виручка за результатами діяльності січень-жовтень 2022 року через зменшення фактичних обсягів розподілу у порівнянні обсягами, визначеними тарифом склала 1 067 544 тис. грн., що на 21% менше ніж передбачено затвердженими Регулятором тарифами на послуги з розподілу.

Дефіцит відповідно до фактичних витрат та фактичною виручкою по операційним витратам (ФОП та ЄСВ, ОКВ, ОНВ, витрати на послуги ОСП, ТВЕ) за результатами діяльності січень-жовтень 2022 року склав - 1 951 тис.грн.

Дохід, отриманий в рамках відшкодування амортизації та ? прибутку на РБА, що створена до переходу до стимулюючого регулювання, є джерелом фінансування ІП та не міг спрямовуватися на покриття витрат на послуги НЕК «Укренерго».

З початком інтенсивних обстрілів енергетичної інфраструктури України наприкінці жовтня 2022 року, в листопаді 2022 року ситуація стрімко погіршилася, обсяги корисного відпуску в листопаді 2022 року скоротилися на 33%.

Дефіцит відповідно до фактичних витрат та фактичною виручкою по операційних витратах (ФОП та ЄСВ, ОКВ, ОНВ, витрати на послуги ОСП, ТВЕ) за результатами діяльності листопаді 2022 року склав -85 713 тис.грн.

Наявність об`єктивних чинників таких як зниження обсягів споживання.

Також, постановою НКРЕКП №1319 від 17.07.2024р. було, серед іншого, констатовано недоотримання АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» доходу від здійснення ліцензійної

Постановою НКРЕКП від 13.05.2025р. за №715 було підтверджено таке недоотримання коштів від здійснення ліцензійної діяльністю АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за 2024р. у розмірі понад 800 млн.грн. К;рім того, відтерміновано можливе включення в тарифи таких збитків для їх компенсації до 2028р. (з 2026-2027рр. вже на 2026-2028рр.)

Суд також зауважує, що до постанови НКРЕКП від 25.02.2022р. № 332 внесено зміни постановою НКРЕКП від 26.04.2022р. № 413, зокрема, доповнено п. 16 таким змістом: "На період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови: зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.".

Суд також враховує, що в ході розгляду справи повністю сплатив основну заборгованість, у звязку із чим позивачем подано заяву про закриття провадження по справі щодо суми основних позовних вимог. Дана обставина зайвий раз засвідчує те, що відповідач жодним чином не уникає виконанню зобов`язань.

З огляду на наведені обставини, негайне звернення стягнення грошових коштів з відповідача, можливо й зможе забезпечити виконання цього рішення, однак з великою вірогідністю негативно вплине на господарську діяльність відповідача, а також на можливість виконання ним своїх функцій, які полягають, зокрема наданні послуг з поставки електричної енергії, як громадянам, так і підприємствам, установам, зокрема й тим, що належать до критичної інфраструктури.

Враховуючи все викладене, відповідач вважає, що існують об`єктивні обставини, передбачені ст. 331 ГПК України, для відстрочення виконання судового рішення у разі повного або часткового задоволення судом позовних вимог, строком на 1 рік.

Відповідно до ч.3 ст.13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За приписами ч.1 ст.73 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010р. у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі Трофимчук проти України (№4241/03, §54, ЄСПЛ, 28.10.2010р.) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Судові витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача згідно ст. ст. 123, 129 ГПК України.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 123,129, 232, 238, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Закрити провадження у справі №916/3509/25 у частині позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» до Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" про стягнення заборгованості за Договором про надання послуг з передачі електричної енергії №0522-02041-ПП у розмірі 122 886 760 грн 24 коп.

2. Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» до Акціонерного товариства (далі- АТ) "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" про стягнення 3% річних у розмірі 1 562 935 грн 03 коп. та інфляційних втрат в розмірі 1 634 022 грн 98 коп. задовольнити.

3. Стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, буд. 28 "Б", ) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ) 3% річних у розмірі 1 562 935 грн 03 коп. та інфляційних втрат в розмірі 1 634 022 грн 98 коп., витрати по сплаті судового збору у розмірі 38 363 грн 50 коп.

4. Відстрочити виконання рішення Господарського суду Одеської області у справі №916/Є3509/25 щодо стягнення з Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, буд. 28 "Б", ) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ) 3% річних у розмірі 1 562 935 грн 03 коп. та інфляційних втрат в розмірі 1 634 022 грн 98 коп. на один рік.

5. Повернути з Державного бюджету України на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ) судовий збір у розмірі 799 885 грн 63 коп., сплачений згідно платіжної інструкції №В.АУ-7088 від 28.08.2025р.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня його проголошення (підписання).

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено 15 січня 2026 р.

Суддя Н.В. Рога