ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"16" січня 2026 р. м.Рівне Справа №918/718/25

Господарський суд Рівненської області у складі головуючої судді Бережнюк В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про неплатоспроможність

Секретар судового засідання Мамчур А.Ю.

Учасники:

Арбітражний керуючий Янчук В.В.

Представник АТ "Сенс Банк" Подольська О.В. (у режимі ВКЗ)

Представник боржника Нікольченко Б.Б.

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Рівненської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи на підставі ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою від 06.08.2025 прийнято до розгляду заяву фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Призначено підготовче засідання суду на 19 серпня 2025 р. на 11:35 год. Заборонено ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) відчужувати майно.

18.08.2025 від представника заявника надійшло клопотання про долучення доказів - копію відповіді приватного виконавця виконавчого округу Рівненської області №12166 від 13.08.2025 щодо залишку заборгованості ОСОБА_1 .

Ухвалою від 19.08.2025 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ). Введено процедуру реструктуризації боргів боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ). Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Призначено керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) арбітражного керуючого Янчука Володимира Володимировича (33028, м.Рівне, вул.Словацького, буд.4/6, офіс 340, свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого від 28 серпня 2013 року № 1384). Оприлюднено на офіційному веб-сайті повідомлення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), номер публікації: 76918. Дата публікації на сайті ВГСУ: 19.08.2025 о 17:18 год. Заборонено фізичній особі ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) відчужувати майно. Встановлено керуючому реструктуризацією боржника строк до 10 жовтня 2025 року для подачі до Господарського суду Рівненської області відомостей про результати розгляду вимог кредиторів (письмові нормативно-обґрунтовані пояснення по кожному з кредиторів, витяги з державних реєстрів заборон щодо майна боржника, а також, при наявності, письмові заперечення боржника щодо вимог кредиторів), а також доказів повідомлення кредиторів про дату проведення попереднього засідання суду. Встановлено керуючому реструктуризацією боржника строк до 15 жовтня 2025 року для підготовки та подання до Господарського суду Рівненської області плану реструктуризації боргів боржника. Визначено дату проведення попереднього судового засідання на "15" жовтня 2025 р. о 11:00 год.

02.09.2025 року до відділу канцелярії та документального забезпечення суду від Акціонерного товариства "Сенс Банк" надійшла заява з грошовими вимогами до боржника.

Ухвалою від 15.09.2025 призначено розгляд заяви у попередньому засіданні на 15 жовтня 2025 р. на 11:00 год.

Ухвалою від 15.10.2025 заяву Акціонерного товариства "Сенс Банк" про визнання грошових вимог до фізичної особи ОСОБА_1 задоволено. Визнано вимоги кредитора Акціонерного товариства "Сенс Банк" до боржника ОСОБА_1 в розмірі: заборгованість за тілом кредиту 578 234,31 грн, заборгованість за відсотками 794 655,53 грн. друга черга задоволення. Включено до витрат, пов`язаних з провадженням у справі про неплатоспроможність витрати на оплату судового збору Акціонерного товариства "Сенс Банк" у розмірі 4 844,80 грн. (відшкодовується у повному обсязі до задоволення вимог кредиторів). Зобов`язано керуючого реструктуризацією провести збори кредиторів, які мають відбутися не пізніше 30 жовтня 2025 року. Зобов`язано керуючого реструктуризацією надати суду: реєстр вимог кредиторів боржника; докази організації та проведення зборів кредиторів, протокол зборів. Призначено судове засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на "03" грудня 2025 р. на 10:30 год.

26 листопада 2025 року від представника Акціонерного товариства "Сенс Банк" адвоката Подольської Ольги Вячеславівни надійшла заява про участь у судових засіданнях по справі 918/718/25 в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою від 01.12.2025 заяву представника Акціонерного товариства "Сенс Банк" адвоката Подольської Ольги Вячеславівни про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза приміщенням суду у справі №918/718/25 задоволено.

Ухвалою від 03.12.2025 відкладено судове засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на "18" грудня 2025 р. на 10:20 год.

18 грудня 2025 року від арбітражного керуючого Янчука Володимира Володимировича надійшло клопотання про долучення доказів:

- запит арбітражного керуючого про надання інформації та документів №11.12/01-25 від 11 грудня 2025 року;

- відповідь представника боржника Щура Юрія Антоновича від 17.12.2025 з додатками;

- запит на опитування Сенс Банк Вих. № 17.12/02-25 від 17 грудня 2025 року з доказами надіслання;

- проект плану реструктуризації боргів боржника (нова редакція).

Ухвалою від 18.12.2025 відкладено судове засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на "14" січня 2026 р. на 14:30 год.

22.12.2025 від представника Акціонерного товариства "Сенс Банк" адвоката Подольської Ольги Вячеславівни надійшло клопотання про закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

26.12.2025 від представника Акціонерного товариства "Сенс Банк" надійшло клопотання про долучення доказів.

14 січня 2026 року від арбітражного керуючого Янчука Володимира Володимировича надійшли заперечення на клопотання АТ "Сенс Банк" про закриття провадження у справі.

14 січня 2026 року від представника боржника адвоката Нікольченка Бориса Борисовича надійшли заперечення на клопотання АТ "Сенс Банк" про закриття провадження у справі.

У судовому засіданні 14.01.2026 представник АТ "Сенс Банк" підтримав клопотання про закриття провадження у справі. У свою чергу арбітражний керуючий та представник боржника висловили заперечення проти клопотання про закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

Клопотання про закриття провадження у справі АТ "Сенс Банк" мотивує тим, що арбітражним керуючим Янчуком В.В. згідно приписів КУзПБ були скликані збори кредиторів, проте станом на сьогодні план реструктуризації боргів боржника не схвалений зборами кредиторів, оскільки боржником на розгляд зборів кредиторів наданий формальний, невиконуваний, необґрунтований, нереальний план реструктуризації боргів, який не відповідає вимогам реструктуризації боргів та не відповідає приписам КУзПБ вцілому, а боржником, всупереч вимог КУзПБ, не надано жодного обґрунтованого доводу стосовно підстав, причин, факторів, що призвели до його неплатоспроможності. Боржник посилається на формальні підстави. Запропоновані боржником умови реструктуризації передбачають занадто великий відсоток прощення вимог кредиторів (95%), - що не може бути прийнято як відновлення платоспроможності боржника та/або встановлення балансу між інтересами кредиторів і боржника. У проєкті плану реструктуризації боржником не наведені поточні витрати родини боржника. Наявність 4 неповнолітніх дітей говорить лише про необхідний прожитковий мінімум, а не про реальні витрати. Боржник отримує щомісячний дохід в 43 000 гривень. На погашення вимог кредитора боржник готовий виділяти 1 000 гривень. При цьому, АТ "Сенс Банк" наразі є єдиним кредитором, чиї вимоги визнані у поточній справі. Таким чином, на думку кредитора поведінка боржника не свідчить про його добросовісний намір вирішити питання щодо існуючої заборгованості перед кредитором.

Арбітражний керуючий заперечує проти клопотання Банку. Вказує, що боржник має право подати план у редакції, яка відповідає його реальним можливостям, закон не встановлює обов`язку змінювати умови плану лише тому, що кредитор з ними не погоджується. Відповідно до приписів КУзПБ закон не встановлює мінімального відсотка погашення боргів у плані реструктуризації. Оцінка реальності та прийнятності плану має здійснюватися судом комплексно, з урахуванням фактичного фінансового стану боржника, його доходів, витрат, наявності утриманців та можливостей виконання запропонованого графіка погашення. Низький (приблизно 5%) рівень погашення у проєкті плану реструктуризації не є ознакою недобросовісності боржника. Тому ОСОБА_2 просить суд відмовити у задоволенні клопотання Банку про закриття провадження у справі.

Представник боржника адвокат Нікольченко Б.Б. у запереченнях зазначає, що на утриманні боржника знаходиться 4 дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . При цьому, розмір доходів боржника (лише заробітна плата) становить 43 000,00 грн. Зауважує, що відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет на 2026 рік" з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум на 4 дітей складає 11 269,00 грн., це без прожиткового мінімуму на дорослих батьків (6 656,00 грн.). В той же час, реальний прожитковий мінімум урахуванням обов`язкових платежів (комунальні, податки тощо) приблизно 2,6 раза більше, ніж офіційний, і відповідно складає 9 131,20 грн. на 1 дитину. Тобто, усі доходи сім`ї божника покривають лише мінімальні потреби його сім`ї. При цьому забезпечуватися мають і потреби у належному і гармонійному розвитку і навчанні дітей (додаткове навчання, гуртки, розваги тощо). Таким чином, запропонований боржником розмір погашення обумовлений реальним фінансовим становищем, підтверджений документами, не спростований кредитором, є реалістичним та враховує баланс інтересів.

Суд оголосив перерву 14.01.2026 до 16 січня 2026 року на 11:00 год. для прийняття процесуального рішення за результатами розгляду справи.

Розглянувши клопотання АТ "Сенс Банк" про закриття провадження у справі, суд установив наступне.

Із введенням в дію КУзПБ запроваджено новий правовий інститут, який застосовується щодо врегулювання питання неплатоспроможності фізичної особи, у тому числі фізичної особи підприємця, та є відмінним (наділеним особливостями) за метою і механізмом реалізації від інституту банкрутства юридичних осіб.

Неплатоспроможність це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом (стаття 1 КУзПБ).

З пояснювальної записки до проекту КУзПБ вбачається, що метою запровадження інституту неплатоспроможності фізичних осіб було визначено врегулювання відносин щодо відновлення платоспроможності боржників, які опинилися в скрутній фінансовій ситуації та потребують допомоги з боку держави.

Тому призначенням цих норм законодавець визначив забезпечення допомоги чесним боржникам шляхом передусім реструктуризації їх боргів, а у разі неможливості у майбутньому погасити борги заслужити їх списання.

Також у преамбулі КУзПБ закріплено, що цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

За таким підходом, на відміну від банкрутства юридичних осіб, у назві та за змістом положень Книги четвертої КУзПБ "Відновлення платоспроможності фізичних осіб" законодавець закцентував на пріоритеті реабілітаційної процедури щодо боржника, який залежно від власної волі та обставин справи може отримати звільнення від боргів за результатами судових процедур у справі про неплатоспроможність фізичних осіб.

Отже, застосовуючи ці норми, необхідно враховувати, що, на відміну від банкрутства юридичних осіб, задоволення вимог кредиторів як основна мета провадження про неплатоспроможність фізичних осіб КУзПБ не встановлена.

З огляду на виключне право лише боржника фізичної особи на ініціювання справи про свою неплатоспроможність (ст. 116 КУзПБ) Верховний Суд зауважує, що цим Кодексом запроваджено "добровільне банкрутство" боржника фізичної особи, що є правом, яким боржник, у разі дотримання певних вимог, може скористатися задля реструктуризації боргів, їх часткового чи повного прощення (списання), за результатом чого отримати звільнення від боргів і відновити свою платоспроможність.

Така правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладеним у постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20.

Отже, процедура неплатоспроможності фізичних осіб була введена законодавцем як інструмент виходу правовим способом зі скрутного фінансового становища для приватних осіб, а саме задля звільнення від боргів та відновлення платоспроможності.

Особливості застосування процедури банкрутства до боржника фізичної особи передбачено Книгою четвертою "Відновлення платоспроможності фізичної особи" КУзПБ. Зокрема, розділом ІІІ Книги четвертої КУзПБ врегульовано реструктуризацію боргів боржника фізичної особи.

За наведеним у статті 1 КУзПБ визначенням:

- реструктуризація боргів боржника судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника;

- погашення боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою задоволення вимог кредиторів за рахунок реалізації майна боржника, визнаного банкрутом у порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною другою статті 6 КУзПБ визначено, що до боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури, як реструктуризація боргів боржника та погашення боргів боржника.

В ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд зазначає, зокрема, про: введення процедури реструктуризації боргів боржника; строк підготовки та подання до господарського суду плану реструктуризації боргів боржника, який не може перевищувати трьох місяців з дня проведення підготовчого засідання суду (п. 2, 8 ч. 5 ст. 119 КУзПБ).

Реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (стаття 1 КУзПБ).

Згідно ч. ч. 2, 8 ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства основними завданнями зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника є: розгляд звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки декларації про майновий стан боржника; розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника; прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

До компетенції зборів кредиторів належить прийняття рішення про: схвалення плану реструктуризації боргів боржника; відмову у схваленні плану реструктуризації боргів та звернення до господарського суду з клопотанням про визнання боржника банкрутом та введення процедури погашення боргів боржника або з клопотанням про закриття провадження у справі про неплатоспроможність; звернення у випадках, передбачених цим Кодексом, до господарського суду з клопотанням про призначення керуючого реструктуризацією або керуючого реалізацією; звернення до господарського суду з клопотанням про закриття процедури реструктуризації боргів у зв`язку з невиконанням або неможливістю виконання плану реструктуризації боргів та введення процедури погашення боргів боржника; звернення до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень; інші питання, передбачені законодавством.

Частиною четвертою статті 116 КУзПБ визначено, що разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

Зокрема, згідно з ч. 2 ст. 124 КУзПБ у плані реструктуризації боргів боржника зазначаються: 1) обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника; 2) інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення; 3) інформація про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації); 4) інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; 5) розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; 6) вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів; 7) розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні; 8) розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення наявних у боржника обов`язкових періодичних зобов`язань (виплата аліментів тощо).

План реструктуризації боргів боржника може містити положення про: 1) реалізацію в процедурі реструктуризації боргів частини майна боржника, у тому числі того, що є предметом забезпечення, черговість, строки реалізації такого майна та кошти, які планується отримати від його реалізації; 2) зміну способу та порядку виконання зобов`язань, у тому числі розміру та строків погашення боргів; 3) відстрочення чи розстрочення або прощення (списання) боргів чи їх частини; 4) виконання зобов`язань боржника третіми особами, зокрема шляхом укладення договору поруки, гарантії та інших правочинів згідно з цивільним законодавством; 5) інші заходи, спрямовані на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів (перекваліфікація, працевлаштування тощо) (ч. 3 ст. 124 КУзПБ).

Розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника та прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність віднесено до основних завдань зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника. Проведення зборів кредиторів та голосування на них здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб (ч. 2, 3 ст. 123 КУзПБ).

Порядок затвердження плану реструктуризації боргів боржника закріплений у ст. 126 КУзПБ, яка передбачає подання керуючим реструктуризацією відповідної заяви протягом трьох днів з дня схвалення зборами кредиторів погодженого з боржником плану реструктуризації боргів, розгляд такої заяви господарським судом протягом 10 днів з для її отримання із заслуховуванням кожного присутнього на засіданні кредитора, який має заперечення щодо плану реструктуризації.

Суд звертає увагу на висновки, викладені в постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 26.05.2022 у справі № 903/806/20, які полягають у наступному.

Процедура реструктуризації боргів боржника є першим, обов`язковим та пріоритетним етапом справи про неплатоспроможність фізичної особи, у якій боржник може реалізувати право на зміну способу та порядку сплати боргів з урахуванням його об`єктивних можливостей і прагнення до розрахунку з кредиторами, маючи гарантії залишення частини доходу на задоволення побутових потреб та може отримати прощення (списання) кредиторських вимог чи їх частини.

Саме на цьому акцентував увагу Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20, вказавши, що з огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

За такого підходу у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах статей 3 та 13 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), відповідно до яких дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, а також завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частини друга, третя статті 13 ЦК України).

До боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

КУзПБ містить низку процесуальних запобіжників задля уникнення недобросовісного використання боржником судових процедур неплатоспроможності, зокрема передбачає:

- відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо боржника притягнуто до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю чи визнано банкрутом протягом попередніх п`яти років (пункти 3, 4 частини четвертої статті 119 КУзПБ), а також заборону відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи-боржника протягом року з дня закриття такого провадження стосовно того ж боржника з підстав, передбачених частиною сьомою статті 123 КУзПБ;

- закриття провадження у справі про неплатоспроможність у випадку ненадання боржником повної і достовірної інформації про власне майно, доходи і витрати та членів його сім`ї; приховування боржником власних активів через їх передачу членам сім`ї; якщо боржника притягнуто до адміністративної чи кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю (пункти 1-3 частини сьомої статті 123 КУзПБ);

- відмову у затвердженні плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність, якщо порушено порядок розроблення та погодження цього плану; умови реструктуризації боргів суперечать законодавству; боржник не погасив борги, що підлягають обов`язковій сплаті згідно з частиною третьою статті 125 КУзПБ або боржник вчиняє дії, спрямовані на перешкоджання проведенню стосовно нього процедур, передбачених цим Кодексом (пункти 1, 2, 5, 6 частини восьмої статті 126 КУзПБ);

- дискрецію господарського суду у вирішенні питання щодо можливості подальшого руху справи про неплатоспроможність, якщо протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів боржника мета цієї процедури не досягнута (частина одинадцята статті 126 КУзПБ).

Системне тлумачення цих приписів свідчить, що за їх змістом законодавець закріпив у спеціальних нормах КУзПБ принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності.

Відповідно до частини одинадцятої статті 126 КУзПБ, якщо протягом трьох місяців з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд має право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

В постанові від 19.09.2022 у справі № 903/806/20 Верховний Суд також зауважив, що неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів може бути самостійною підставою для закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи відповідно до частини одинадцятої статті 126 КУзПБ.

Водночас, слід враховувати, що сам по собі факт недосягнення мети судової процедури реструктуризації боргів не є обов`язковою підставою для припинення реабілітації боржника у справі про відновлення платоспроможності фізичної особи, адже за змістом частини одинадцятої статті 126 КУзПБ у такому випадку закриття провадження у справі про неплатоспроможність є лише одним з варіантів вирішення господарським судом питання щодо подальшого руху такої справи, поряд з визнанням боржника банкрутом та переходом до процедури погашення його боргів.

Водночас очевидним є те, що неподання до господарського суду протягом трьох місяців з введення процедури реструктуризації боргів погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника може бути зумовлене як недобросовісною поведінкою боржника, так і неналежною реалізацією кредиторами власних правомочностей.

За таких обставин однією з процесуальних гарантій захисту інтересів сторін та ухвалення справедливого рішення за частиною одинадцятою статті 126 КУЗПБ є закріплена у цій нормі дискреція господарського суду - можливість обрати з двох варіантів рішення (про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність) такий, що є найбільш оптимальним у правових і фактичних умовах вирішення конкретної справи, з урахуванням принципів добросовісної поведінки боржника, неналежної реалізації кредиторами власних правомочностей та судового контролю у відносинах неплатоспроможності, а також відповідно до основної мети провадження у справі про неплатоспроможність фізичних осіб.

Щодо застосування частини одинадцятої статті 126 КУзПБ Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20 сформував висновок, за яким у випадку неподання до господарського суду протягом трьох місяців погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника, суд, через призму судового контролю, повинен за своїм внутрішнім переконанням оцінити за наявними у матеріалах справи доказами причини неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів, які можуть полягати за одних обставин у діях/бездіяльності кредиторів, за інших обставин - у діях/бездіяльності боржника, при цьому враховуючи добросовісність поведінки учасників провадження у справі про неплатоспроможність.

У розвиток цієї правової позиції Верховний Суд у справі №903/806/20 наголосив, що добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав якими КУзПБ зумовлює вирішення судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи у випадках, передбачених статтями 123, 126, 128 КУзПБ. Тому, обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом як підстави для ухвалення рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

Такими обставинами можуть бути, серед іншого ненадання боржником обґрунтованих пояснень стосовно обставин неплатоспроможності (руху активів, витрачання отриманих від кредиторів коштів тощо); зазначення у декларації працездатного боржника відомостей про доходи, що значно менші за відповідний середній показник у регіоні та за відповідною спеціальністю; посилання у декларації про майновий стан на ненадання інформації членом сім`ї боржника за умови, що така інформація є необхідною для з`ясування суттєвих для справи обставин, або у інший спосіб ухилення боржника від конструктивної співпраці з кредиторами, керуючим реструктуризацією чи від відкритої взаємодії з судом, економічна необґрунтованість та/або очевидна невиконуваність плану реструктуризації, яка може призвести до явного порушення прав кредиторів щодо отримання боргу в розумні строки.

Таким чином, хоча КУзПБ докладно не регламентує закінчення процедури реструктуризації боргів боржника, проте за приписами пункту 8 частини п`ятої статті 119, частини одинадцятої статті 126 цього Кодексу визначено строк, три місяці з дня введення процедури реструктуризації боргів, протягом якого, але не пізніше строків установлених законом і судом, сторони мають здійснити свої права та обов`язки задля узгодження плану реструктуризації боргів боржника, у разі якщо господарський суд раніше не дійде висновку про наявність підстав для переходу до наступної судової процедури або закриття провадження у справі, зокрема відповідно до частини сьомої, пункту 2 частини восьмої статті 123 КУзПБ.

Суд звертає увагу, що приписи частини одинадцятої статті 126 та частини першої статті 130 КУзПБ у їх системному зв`язку є послідовністю процесуальних засобів, де дискреція господарського суду у вирішенні питання про перехід до наступної судової процедури чи закриття провадження у справі за частиною одинадцятою статті 126 КУзПБ є основним процесуальним інструментом, що застосовується крізь призму судового контролю та відповідно до мети провадження про неплатоспроможність фізичної особи, а частина перша статті 130 КУзПБ формалізує початок судової процедури погашення боргів боржника та є спеціальною процесуальною гарантією для добросовісного боржника у разі зволікання зборів кредиторів із прийняттям рішення щодо плану реструктуризації його боргів (наведені вище висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 26.05.2022 у справі № 903/806/20).

У справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 проєкт плану реструктуризації, який боржником запропоновано до погодження - передбачає 95% прощення боргів перед єдиним кредитором АТ "Сенс Банк". Так, згідно запропонованого плану в результаті реструктуризації боргу перед АТ "Сенс Банк" протягом 60 місяців Боржник повинен сплатити 60 000,00 грн. (з яких 4 844,80 гри судові витрати та заборгованість 55 155,20 грн. за рішенням суду). Залишок непогашеної заборгованості, що становить різницю між визнаними вимогами на підставі ухвали від 15 жовтня 2025 року по справі № 918/718/25 Господарського суду Рівненської області (1372889,84 грн) та тими, що будуть погашені в результаті виконання плану реструктуризації (60000,00 грн), підлягає прощенню (списанню), яке буде здійснене після повного виконання зобов`язань боржником за реструктуризованим зобов`язанням.

Під час звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 вказав, що його заборгованість перед кредитором АТ "Сенс Банк", згідно рішення суду становить 1 180 803,05 грн., яка підлягає стягненню з ОСОБА_1 , та що боржник не в змозі погасити зазначену заборгованість у зв`язку з відсутністю фінансових можливостей.

Поряд з тим боржником не зазначено обставини, які спричинили неплатоспроможність, не обґрунтовано природу і причини неплатоспроможності та не надано інформацію щодо витрачання (спрямування) коштів, отриманих від кредитора ще у 2008 році. Натомість в цій частині плану було наведено формальні відомості про те, що причиною неплатоспроможності є глобальна світова фінансова криза, підвищення курсу долара США відносно гривні, введення воєнного стану в Україні, що є надмірним фінансовим навантаженням для боржника. Також боржник нагадує, що він має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей.

У постанові від 13.05.2025 у справі № 904/3275/23 Верховний Суд зауважив на тому, що процедура неплатоспроможності фізичної особи не є процедурою списання боргів, в цій процедурі необхідно дотримуватись балансу інтересів та враховувати правомірні очікування кредиторів.

Проте, План реструктуризації у цій справі вказує на ознаки ухилення боржника від виконання зобов`язань, який фактично має на меті не реструктуризацію боргів перед єдиним кредитором боржника АТ "Сенс Банк", як передбачає закон (стаття 124 КУзПБ), а фактичне списання заборгованості перед кредитором, та свідчить про зловживання боржником правом на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність, ігнорування ним мети і завдань процедури реструктуризації боргів.

Суд дійшов висновку, що даному випадку запропонований проект плану реструктуризації боргів боржника порушує мету та завдання процедури реструктуризації боргів: зокрема, забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому, такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли відбувається фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації. Дана правова позиція висловлена Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постановах від 25.08.2021 у справі №925/473/20, та від 16.12.2021 у справі № 910/8306/20.

Крім того, у вищезазначених постановах Верховний Суд спрямовує акцент на наступне:

правомірними/законними очікуваннями кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника є отримання від боржника плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам закону;

план реструктуризації має бути реальним (виконуваним). Натомість, відсутність розробленого боржником реального та обґрунтованого проекту плану реструктуризації свідчить, що мета процедури реструктуризації боргів, передбачена Кодексом, не виконується.

Відсутність розробленого боржником та схваленого кредитором реального та обґрунтованого плану реструктуризації свідчить, що мета процедури реструктуризації боргів, передбачена КУзПБ, не виконується.

Така поведінка може пояснюватись прагненням боржника спонукати кредиторів до відхилення такого плану (не прийняття рішення щодо його схвалення зборами кредиторів), що зі спливом 120 днів з дня відкриття провадження у справі (частина перша статті 130 КУзПБ) створює формальні підстави для переходу в процедуру погашення боргів.

Добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав з якими КУзПБ пов`язує можливість альтернативного вирішення господарським судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи. Тому, обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом при ухваленні рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

Враховуючи вищевикладене, суд ухвалив задовольнити клопотання АТ "Сенс Банк" про закриття провадження у справі.

Керуючись Кодексом України з процедур банкрутства, ст. 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Акціонерного товариства "Сенс Банк" про закриття провадження у справі задовольнити.

2. Закрити провадження у справі № 918/718/25 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

3. Дію мораторію припинити.

4. Припинити повноваження керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого Янчука Володимира Володимировича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого від 28 серпня 2013 року № 1384).

5. Копію ухвали направити учасникам провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили 16 січня 2026 року та може бути оскаржена у десятиденний строк до Північно-західного апеляційного господарського суду за правилами ст.ст.254-259 ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Суддя Бережнюк В.В.