ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"05" січня 2026 р. м ХарківСправа № 922/4733/25

Господарський суд Харківської області у складі

судді Чистякової І.О.

розглянувши матеріали

позовної заявиШевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської міської ради
до Товариства з обмеженою відповідальністю "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД"
про припинення права власності та повернення ділянки

ВСТАНОВИВ:

Шевченківська окружна прокуратура міста Харкова Харківської області звернулась до Господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради (позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД" (відповідач), в якій просить суд:

1. Примусово припинити право власності ТОВ "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД", на земельну ділянку з кадастровим номером :04:013:0014 площею 0,4237 га по вул. Данилевського, 4 у місті Харкові.

4. Зобов`язати ТОВ "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД", повернути у власність Харківської міської ради земельну ділянку з кадастровим номером :04:013:0014 площею 0,4237 га по вул. Данилевського, 4 у місті Харкові.

Прокурор також просить суд стягнути з відповідача судовий збір у сумі 4844,8 грн на користь Харківської обласної прокуратури та залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Комунальний заклад "Харківська спеціальна школа ім. В.Г. Короленка" Харківської обласної ради (61022 м. Харків, вул. Сумська, 55, ).

В обгрунтування позовних вимог прокурором зазначено, що пунктом 20.2. 1 Додатку 1 до рішення сесії Харківської міської ради від 24.06.2009 за №136/09 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для розміщення об`єктів містобудування" надано Споживчому товариству "ЖБК "Авантаж" у власність земельну ділянку, за рахунок земель історико-культурного призначення по вул. Данилевського, 4, загальною площею 0,4237 га, в межах акту встановлення меж земельної ділянки на місцевості від 09.12.2008 №1417/08, для будівництва та подальшої експлуатації житлового будинку по вул. Данилевського, 4 з урахуванням знесення нежитлових споруд.

На підставі вищевказаного рішення Харківської міської ради № 136/09 від 24.06.2009 Управлінням Держкомзему у місті Харків Споживчому товариству "ЖБК "Авантаж" було видано Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 185424 від 28.05.2012 щодо земельної ділянки площею 0,4237 га по вул. Данилевського, 4 у м. Харкові для будівництва та подальшої експлуатації житлового будинку, зареєстрований 28.05.2012 в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 00177.

В подальшому, рішенням 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про поновлення договорів оренди землі для продовження будівництва об`єктів" від 23.12.2015 № 36/15 продовжено Споживчому товариству "ЖБК "Авантаж" строки будівництва житлового будинку по вул. Данилевського, 4 з урахуванням знесення нежитлових споруд до 31.12.2020.

Прокурором зазначено, що СТ "ЖБК "Авантаж", порушивши умови рішення сесії Харківської міської ради від 24.06.2009 за №136/09 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для розміщення об`єктів містобудування", не здало об`єктів до експлуатації у встановлені в рішенні строки, а також не отримувало дозволів на виконання будівельних робіт, але 16.09.2022 згідно з договором купівлі-продажу земельної ділянки відчужило земельну ділянку з кадастровим номером :04:013:0014 на користь ТОВ "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД", .

На думку прокурора, внаслідок вищезазначених дій СТ "ЖБК "Авантаж" та укладення вказаного договору купівлі-продажу порушено право власності Харківської міської ради на земельну ділянку з кадастровим номером :04:013:0014 по вул. Данилевського, 4 в м. Харкові, що й стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

При цьому, прокурор просить витребувати спірну земельну ділянку з володіння у останнього набувача Товариства з обмеженою відповідальністю "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД" на підставі ст. 387 ЦК України. При цьому, прокурор посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2024 у справі № 204/8017/17, в якій зазначено, що позивач з дотриманням правил статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння кінцевого набувача. Для такого витребування не потрібно заявляти вимоги про визнання незаконними та недійсними рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, рішень, записів про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за незаконним володільцем, самої державної реєстрації цього права, договорів, інших правочинів щодо спірного майна, у тому числі документів (свідоцтв, державних актів тощо), що посвідчують відповідне право.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

За правилами господарського процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 162, 164 ГПК України, а також вимогам статті 172 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб).

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань це єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.

За змістом ч. 1 ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

У позовній заяві визначено відповідачем - Товариство з обмеженою відповідальністю "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД" ідентифікаційний код 44193866.

Згідно сформованого судом витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю "АВАНТАЖ-ЕЛІТ БУД" є: 61072, місто Харків, вул. Тобольська, будинок 42, кімната 311.

Однак в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України у позовній заяві не зазначено місцезнаходження відповідача.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 80 ГПК України позивач, особи яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ГПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 91 ГПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У позовній заяві прокурором зазначено, що на виконання вимог ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" окружною прокуратурою повідомлено Харківську міську раду про намір звернутися до господарського суду з позовною заявою (копія листа додається).

Однак у позовній заяві не зазначено, якими саме доказами підтверджуються вказані обставини щодо повідомлення окружною прокуратурою Харківську міську раду про намір звернутися до господарського суду з позовною заявою.

Водночас до позовної заяви прокурором не надано доказів, якими прокурор обгрунтовує свої позовні вимоги або клопотання про їх витребування в порядку ст. 81 ГПК України, а саме не надано:

- рішення міської ради народних депутатів №453 від 30.11.1992;

- Технічний звіт по інвентаризації земельної ділянки Обласної спеціалізованої гімназії-інтернату для сліпих дітей ім. Короленка по вул. Сумська, 55, виконаний Харківським відділом Укргеоінформ за 1995 рік;

- акт встановлення та погодження меж землекористування Харківської обласної спеціальної гімназії-інтернату для сліпих дітей ім. В.Г. Короленка по вул. Сумській, 55 в м. Харкові площею 10130,42 кв.м.;

- паспорт на земельну ділянку від 03.03.1995;

- договір №104 від 23.06.2003 про закріплення майна на праві оперативного управління, що перебуває у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст області за Харківською обласною спеціальною гімназією-інтернатом для сліпих дітей ім. В.Г. Короленка та акт приймання-передачі до вказаного договору (додаток 1 до договору);

- рішення 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про поновлення договорів оренди землі для продовження будівництва об`єктів" від 23.12.2015 № 36/15.

За таких обставин, позовну заяву подано без додержання вимог п. 5 ч. 3 ст. 162, ч. 2 ст. 164 ГПК України.

Водночас суд зазначає, що 09.04.2025 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилання захисту прав добросовісного набувача" №4292-IX від 12.03.2025 (далі - Закон №4292-ІХ), яким, зокрема, внесено зміни до статей 164, 174, 238 Господарського процесуального кодексу України, а також до статей 261, 388, 390, 391 Цивільного кодексу України, якими передбачено нові правові підходи до витребування майна у добросовісного набувача, у тому числі обов`язкове внесення компенсації вартості майна на депозитний рахунок суду.

Так, згідно з ч. 6 ст. 164 ГПК України у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

Згідно з ч. 5 ст. 390 Цивільного кодексу України суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади. Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду. Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Разом з цим, згідно з частиною 13 статті 238 ГПК України у разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача.

З системного аналізу вказаних норм вбачається, що за наслідками розгляду справи про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади суд виносить рішення про витребування майна виключно за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. При цьому, приймаючи рішення про витребування майна, суд вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Перерахування грошових коштів здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Таким чином, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості спірного майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для подальшого розгляду справи про витребування майна у добросовісного набувача. Невчинення таких дій унеможливлює винесення позитивного рішення у справі та, як наслідок, поновлення порушеного права держави або територіальної громади, за захистом якого звернувся прокурор.

Норми, які зобов`язують вносити вартість спірного нерухомого майна на депозитний рахунок суду, мають компенсаційний та забезпечувальний характер, оскільки їхньою метою є захист порушених прав усіх учасників спірних правовідносин, зокрема й добросовісного набувача. Компенсація вартості витребуваного майна матиме місце у випадку задоволення позову та вилучення майна з володіння набувача, який є добросовісним, а позивач (держава або територіальна громада) отримує право зворотної вимоги до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника.

При цьому, суд зазначає, що питання про добросовісність набуття відповідачем права власності на спірну земельну ділянку має бути оцінене судом під час судового розгляду. Отже, обставина добросовісності / недобросовісності набуття права власності на спірне майно залишатиметься невизначеною до закінчення розгляду справи та ухвалення судом рішення по суті справи.

Ураховуючи наведене, суд, на підставі частини 6 статті 164 ГПК України, зобов`язує прокурора надати документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка спірного майна) якого повинна бути здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Разом із цим, суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Підпунктами 1, 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 163 ГПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно з ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

В даному випадку у позовній заяві об`єднано вимогу немайнового характеру (про припинення права власності на земельну ділянку) та вимогу майнового характеру (про зобов`язання повернути земельну ділянку).

Однак прокурором у позовній заяві зазначено, що позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру та сплачено судовий збір у загальному розмірі 4844,80 грн.

Відтак прокурору необхідно, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки спірного майна), здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, здійснити доплату судового збору за вимогу майнового характеру (про зобов`язання повернути земельну ділянку), відповідно до вартості спірного майна.

Отже всупереч вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви не надано документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Беручи до уваги вищевикладене суд дійшов до переконання, що позовну заяву відповідно до положень ст. 174 ГПК України слід залишити без руху, надати прокурору строк для усунення вище перелічених недоліків, шляхом надання до Господарського суду Харківської області у 10-денний строк з дня вручення цієї ухвали:

- заяви, в якій зазначити місцезнаходження відповідача, що відповідає відомостям з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 61072, місто Харків, вул. Тобольська, будинок 42, кімната 311;

- заяви, в якій зазначити, якими доказами підтверджуються обставини щодо повідомлення окружною прокуратурою Харківську міську раду про намір звернутися до господарського суду з позовною заявою та надати відповідні докази або клопотання про їх витребування в порядку ст. 81 ГПК України;

- засвідчених належним чином копій або оригіналів доказів, якими обгрунтовано позовні вимоги, або клопотання про її витребування в порядку ст. 81 ГПК України, а саме:

рішення міської ради народних депутатів №453 від 30.11.1992,

Технічний звіт по інвентаризації земельної ділянки Обласної спеціалізованої гімназії-інтернату для сліпих дітей ім. Короленка по вул. Сумська, 55, виконаного Харківським відділом Укргеоінформ за 1995 рік,

акт встановлення та погодження меж землекористування Харківської обласної спеціальної гімназії-інтернату для сліпих дітей ім. В.Г. Короленка по вул. Сумській, 55 в м. Харкові площею 10130,42 кв.м.,

паспорт на земельну ділянку від 03.03.1995,

договір №104 від 23.06.2003 про закріплення майна на праві оперативного управління, що перебуває у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст області за Харківською обласною спеціальною гімназією-інтернатом для сліпих дітей ім. В.Г. Короленка та акт приймання-передачі до вказаного договору (додаток 1 до договору),

рішення 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про поновлення договорів оренди землі для продовження будівництва об`єктів" від 23.12.2015 № 36/15;

- експертно-грошової оцінки вартості спірного нерухомого майна, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви;

- документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна;

- доказів доплати судового збору, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки спірного майна), здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви

Керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області залишити без руху.

Встановити прокурору для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня вручення цієї ухвали.

Прокурору у встановлений строк надати до Господарського суду Харківської області:

- заяву, в якій зазначити місцезнаходження відповідача, що відповідає відомостям з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 61072, місто Харків, вул. Тобольська, будинок 42, кімната 311;

- заяву, в якій зазначити, якими доказами підтверджуються обставини щодо повідомлення окружною прокуратурою Харківську міську раду про намір звернутися до господарського суду з позовною заявою та надати відповідні докази або клопотання про їх витребування в порядку ст. 81 ГПК України;

- засвідчені належним чином копії або оригінали доказів, якими обгрунтовано позовні вимоги, або клопотання про її витребування в порядку ст. 81 ГПК України, а саме:

рішення міської ради народних депутатів №453 від 30.11.1992,

Технічний звіт по інвентаризації земельної ділянки Обласної спеціалізованої гімназії-інтернату для сліпих дітей ім. Короленка по вул. Сумська, 55, виконаного Харківським відділом Укргеоінформ за 1995 рік,

акт встановлення та погодження меж землекористування Харківської обласної спеціальної гімназії-інтернату для сліпих дітей ім. В.Г. Короленка по вул. Сумській, 55 в м. Харкові площею 10130,42 кв.м.,

паспорт на земельну ділянку від 03.03.1995,

договір №104 від 23.06.2003 про закріплення майна на праві оперативного управління, що перебуває у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст області за Харківською обласною спеціальною гімназією-інтернатом для сліпих дітей ім. В.Г. Короленка та акт приймання-передачі до вказаного договору (додаток 1 до договору),

рішення 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про поновлення договорів оренди землі для продовження будівництва об`єктів" від 23.12.2015 № 36/15;

- експертно-грошову оцінку вартості спірного нерухомого майна, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви;

- документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна;

- докази доплати судового збору, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки спірного майна), здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви.

Звернути увагу прокурора на те, що усі заяви, клопотання, пояснення, докази тощо, які подаються до суду, мають бути одночасно направлені іншим учасникам справи.

Роз`яснити прокурору, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач (прокурор) усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач (прокурор) не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 05.01.2026.

СуддяІ.О. Чистякова