ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

14 січня 2026 р. м. Рівне Справа № 918/1095/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді Мовчуна А.І., розглянувши матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго"

до відповідача Фізичної особи - підприємця Колодича Павла Павловича

про стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 697 064,32 грн

Секретар судового засідання Агаєва Н.Б.

В засіданні приймали участь:

Від позивача: Павлюк М.Г.;

Від відповідача: Колодич П.П., Ковалевич С.П.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Рівненської області 25.11.2025 надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" до відповідача Фізичної особи - підприємця Колодича Павла Павловича про стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 697064,32 грн.

Ухвалою суду від 27.11.2025 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" залишено без руху. Встановлено Приватному акціонерному товариству "Рівнеобленерго" строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду доказів відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів на правильну адресу відповідача (опис вкладення та розрахунковий документ) та доказів доплати суми судового збору у розмірі 0,51 грн.

02.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 27.11.2025.

Ухвалою суду від 08.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 05.01.2026.

11.12.2025 до суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

05.01.2026 до суду від представника відповідача надійшла заява про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 05.01.2026 розгляд справи відкладено на 14.01.2026.

05.01.2026 через підсистему "Електронний суд" (аналогічне клопотання надійшло і 06.01.2026 через підсистему "Електронний суд") від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі з доказами його направлення позивачу.

08.01.2026 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшли заперечення на заяву про зупинення провадження у справі.

12.01.2026 через підсистему "Електронний суд" від представника відповідача надійшла заява про поновлення процесуального строку для подачі відзиву та відзив на позовну заяву, яке містить клопотання про витребування у позивача оригінала акту № РПЛ 418212 про пломбування лічильника від 12.02.2025 та оригінала акту про проведення роботи з технічної перевірки ЗВТ комерційного обліку № РТП 378032 від 12.02.2025.

12.01.2026 через підсистему "Електронний суд" від представника відповідача надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

13.01.2026 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшли заперечення на заяву про поновлення строку для подачі відзиву.

В судовому засіданні 14.01.2026 представник відповідача просив поновити строк для подачі відзиву та долучити його до матеріалів справи.

Представник позивача заперечив з підстав, викладених у запереченях.

За приписами ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У відповідності до ч. 1 ст. 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Згідно ч. 1 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частина 5 ст. 119 ГПК України встановлює, що пропуск строку, встановленого судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищенаведене та для забезпечення принципу рівності та змагальності для реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи, суд вважає за можливе поновити представнику відповідача строк на подання відзиву та прийняти поданий відзив.

При цьому, суд враховує, що за приписами ч. 1 ст. 166 ГПК України, у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви їх визнання або відхилення.

Відтак, враховуючи поновлення представнику позивача строк на долучення до матеріалів справи відзиву на позовну заяву, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для подачі відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву.

Також у судовому засіданні представник відповідача просив задоволити клопотання про зупинення провадження. Водночас представник позивача заперечував щодо його задоволення.

Розглянувши клопотання представника відповідача про зупинення провадження, судом встановлено наступне.

В обгрунтування вказаного клопотання представник відповідача зазначає, що відносно позивача порушено кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, реєстраційний №0000075, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 Кримінального кодексу України, за фактом підробки підпису. Вказує, що предметом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні є, зокрема, достовірність підпису, який міститься на документах, що подані позивачем до матеріалів цієї господарської справи та використовуються ним як докази на підтвердження заявлених позовних вимог. Відтак, представник вважає, що господарська справа та кримінальне провадження є взаємопов`язаними, у зв`язку з чим просить суд зупинити провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у кримінальному провадження № 0000075.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Об`єктивна неможливість розгляду справи до вирішення іншої справи полягає у тому, що господарський суд не має право самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи цьому господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Пов`язаною із цією справою є така інша справа, в якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання та оцінку доказів у цій справі; в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення (частини четверта та шоста статті 75 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості лише до вирішення іншої кримінальної справи.

У розумінні статей 314, 317 Кримінального процесуального кодексу України кримінальною справою є матеріали, направлені до суду після закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні, які включають, зокрема, обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності.

Системне тлумачення змісту наведених норм свідчить, що обов`язок суду щодо зупинення провадження у справі пов`язується із наявністю саме судового провадження, яке завершується ухваленням відповідного судового рішення, а проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні за своєю правовою природою таким провадженням не являється та під дію статей 227, 229 Господарського процесуального кодексу України не підпадає (постанови Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 913/32/21, від 27.01.2022 у справі № 910/9721/18, від 05.03.2024 у справі № 910/3374/23, від 19.07.2024 у справі № 917/549/23).

В аспекті вирішення питання щодо об`єктивної неможливості вирішення господарської справи, що розглядається, до набрання законної сили судового рішення у кримінальному провадженні, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, реєстраційний №0000075, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 Кримінального кодексу України, за фактом підробки підпису, слід виходити з такого.

Обвинувальний вирок, який набрав законної сили, є обов`язковим для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок або постанова суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (частина шоста статті 75 Господарського процесуального кодексу України).

За відсутності вироку такі обставини (факти) не є преюдиційними, а тому встановлюються/спростовуються у загальному порядку на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Господарський суд не уповноважений встановлювати обставини (факти), що підлягають встановленню виключно у порядку кримінального судочинства (наявність у діянні складу кримінального правопорушення, винуватість особи у його вчиненні тощо), проте зобов`язаний дослідити подані йому докази та встановити на їх підставі наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників господарської справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення господарської справи.

Якщо подані докази відповідають вимогам, що висуваються до їх процесуальної форми згідно з Господарського процесуального кодексу України, містять інформацію про предмет доказування в господарському провадженні, у суду виникає обов`язок надати їм оцінку з наведенням мотивів відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 86 Господарського процесуального кодексу України). Законодавство не встановлює заборону дослідження матеріалів кримінального провадження в порядку господарського судочинства, якщо на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не ухвалений. Матеріали кримінального провадження підлягають оцінці сукупно з іншими доказами на загальних підставах відповідно до вимог статей 76-79, 86 Господарського процесуального кодексу України (пункт 64 постанови Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 910/114/19).

Водночас, існування кримінального провадження на стадії досудового розслідування, не є підставою для зупинення провадження у цій справі, а наявність в подальшому вироку, який набрав законної сили, відповідно до пункту 2 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України, буде підставою для перегляду судового рішення у справі, яка переглядається, за нововиявленими обставинами.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 24.07.2024 у справі № 917/550/23, від 16.10.2024 у справі № 917/751/23, від 06.08.2024 у справі № 917/892/23, від 19.07.2024 у справі № 917/549/23.

З урахуванням вищевикладеного суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі.

Також представник відповідача просив задоволити клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

Щодо клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи суд зазначає таке.

В обгрунтування клопотання представник відповідача зауважує, що в акті РТП № 063419 від 26.10.2023 про проведення технічних робіт з перевірки ЗВП комерційного обліку, в акті № РПЛ 155126 про пломбування на об`єкті споживача ФОП Колодича П. П. та в акті № РПЛ 418212 від 12.02.2025 в графі "Споживач" стоять підписи нібито Колодича Павла Павловича.

Як зазначає представник відповідача, Колодич Павло Павлович не підписував зазначені документи, підписи, що містяться в актах, не належать відповідачу, а вказані акти є ключовими доказами, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у зв`язку з чим між сторонами існує спір щодо справжності підписів у письмових доказах.

Для з`ясування обставин, що мають істотне значення для справи, а саме - чи є надані позивачем докази достовірними, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Оскільки підпис власноруч Колодича П.П. на спірних актах ним заперечується, встановити чи належить цей підпис саме Колодичу П.П. можливо лише шляхом проведення почеркознавчої експертизи.

Питання, яке представник відповідача вважає за необхідне поставити експерту:

Чи виконано підпис від імені Колодича Павла Павловича у: акті РТП № 063419 від 26.10.2023 про проведення технічних робіт з перевірки ЗВП комерційного обліку; акті № РПЛ 155126 про пломбування на об`єкті споживача ФОП Колодича Павла Павловича від 26.10.2023; акті № РПЛ 418212 про пломбування від 12.02.2025 (та інших документах, на які посилається позивач) особисто ним - Колодичем Павло Павловичем чи іншою особою?

Відповідно до статті 1 Закон України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 12 Закону України "Про судову експертизу", незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок.

Статтею 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Враховуючи, що в процесі розгляду справи у суду виникли питання, які потребують спеціальних знань та мають суттєве значення для вирішення спору, а доводи сторін є взаємно суперечливими, суд не володіє спеціальними знаннями для визначення чи підписував ФОП Колодич П.П. спірні акти, суд вважає за необхідне призначити у справі судову почеркознавчу експертизу.

Стаття 102 ГПК України регулює порядок збирання матеріалів для проведення експертизи.

За приписами вказаної статті:

- експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи (ч. 2);

- виключно суд надає експерту матеріали, необхідні для проведення експертизи (якщо експертиза призначена судом) (ч. 1);

- суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування матеріалів, що надаються експерту, за правилами, передбаченими цим кодексом для витребування доказів (ч. 3).

У даному випадку судовому експерту для проведення судової почеркознавчої експертизи необхідні документи з експериментальними зразками підпису та почерку Колодича Павла Павловича.

Експериментальними зразками почерку та (або) підпису є зразки почерку та (або) підпису, що виконані особою, яка підлягає ідентифікації, за завданням органу, який призначив експертизу, у зв`язку з призначенням такої експертизи (Абз. 2 п. 1.3 гл. 1 розд. I Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, у редакції наказу від 26.12.2012 №1950/5, зі змінами (далі - Науково-методичні рекомендації)).

У гл. 1 розд. I Науково - методичних рекомендацій міститься порядок відібрання експериментальних зразків підпису органом, який призначив експертизу.

У пункті 1.6. Рекомендацій вказано, що відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Пункт 1.7. Рекомендацій: експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Пункт 1.10. Рекомендацій: при вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів. Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Таким чином, з метою підготовки до проведення почеркознавчої експертизи необхідно викликати у підготовче засідання Колодича Павла Павловича для відібрання експериментальних зразків підписів.

Крім того, слід зобов`язати Колодича Павла Павловича надати суду не менше ніж 15 вільних зразків підписів, зроблених у спірний період (оригінали документів, які містять підписи за період жовтень 2023 року - лютий 2025 року), та не менше ніж 15 умовно-вільних зразків підписів (до таких документів, які містять підпис, можуть належати паспорт особи, нотаріально посвідчені документи, договори, акти, рахунки, накладні, заяви, листи, клопотання, скарги тощо).

Оскільки у даній справі виникла необхідність призначити почеркознавчу експертизу з метою встановлення належності підписів, серед іншого, в акті № РПЛ 418212 від 12.02.2025 тому наявна підстава для витребування в позивача оригіналу означеного акту.

Будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. У разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем також залишити позовну заяву без розгляду. (ч. ч. 7-9 ст.81 ГПК України).

Щодо витребування оригіналу акту про проведення роботи з технічної перевірки ЗВТ комерційного обліку № РТП 378032 від 12.02.2025 (клопотання про витребування вказаного документу міститься у відзиві на позовну заяву).

Відповідно до ч. 6 ст. 91 ГПК України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

З огляду на заперечення представника відповідача щодо підпису вищевказаного акту відповідачем, суд вважає за доцільне витребувати вказаний документ у позивача.

Відповідно до частини 6 статті 250 ГПК України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Враховуючи наведене, необхідність всебічного дослідження доводів учасників процесу, витребування доказів, з метою повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, а також ефективного захисту прав і законних інтересів сторін, суд вважає за необхідне перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до її розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 81, 91, 119, 202, 227, 250 ГПК України, господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Поновити представнику відповідача строк для подачі відзиву та долучити його до матеріалів справи.

2. Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі.

3. Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження

4. Призначити підготовче засідання на "28" січня 2026 р. на 11:00 год.

5. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Рівненської області за адресою: м. Рівне, вул. Давидюка Тараса, 26А, в залі судових засідань № 14.

6. З метою підготовки до проведення почеркознавчої експертизи викликати Фізичну особу - підприємця Колодича Павла Павловича ( АДРЕСА_1 ) в підготовче засідання 28.01.2026 на 11:00 год.

Фізичній особі - підприємцю Колодичу Павлу Павловичу необхіно з`явитися особисто в підготовче засідання 28.01.2026 об 11:00 год. для відібрання експериментальних зразків підписів.

У судове засідання надати суду не менше ніж 15 вільних зразків підписів, зроблених у спірний період (жовтень 2023 року - лютий 2025 року), та не менше ніж 15 умовно-вільних зразків підписів (до таких оригіналів документів, які містять підпис, можуть належати паспорт особи, нотаріально посвідчені документи, договори, акти, рахунки, накладні, заяви, листи, клопотання, скарги тощо).

7. З метою підготовки до проведення почеркознавчої експертизи Приватному акціонерному товариству "Рівнеобленерго" надати господарському суду оригінал акту № РПЛ 418212 про пломбування лічильника від 12.02.2025.

У разі неможливості надати запитувані документи письмово повідомити про це суд та обгрунтувати причини такого неподання.

8. Витребувати у Приватного акціонерного товариства "Рівнеобленерго" (33013, м. Рівне, вул. Князя Володимира, 71) оригінал акту № РТП 378031 про проведені роботи з технічної перевірки ЗВТ комерційного обліку від 12.02.2025.

9. Звернути увагу сторін на положення ст. ст. 74, 80, 81 ГПК України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання доказів, їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

10. Попередити сторін, що відповідно до ч. 2 ст. 118 ГПК України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

11. Надіслати ухвалу учасникам справи в порядку, визначеному ч. 5 ст. 242 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 14.01.2026 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повна ухвала складена та підписана 14.01.2026.

Суддя А.І.Мовчун