ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2025 року м. ЧернівціСправа № 926/2141/25

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Гурина М.О., за участю секретаря судового засідання Скрипник Д.М., розглянувши матеріали справи

за позовом Вижницької окружної прокуратури (59200, Чернівецька обл., Вижницький р-н, м. Вижниця, вул. Гагаріна, 3А, )

в інтересах держави в особі Вижницької міської ради (59200, Чернівецька обл., Вижницький р-н, м. Вижниця, вул. Українська, 34, )

до відповідачів:

1) фізичної особи-підприємця Туролєва Гліба Олександровича ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 );

2) товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» (59206, Чернівецька обл., Вижницький р-н, с. Чорногузи, вул. Симона Петлюри, 71-Б, );

3) товариство з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» (59207, Чернівецька обл., Вижницький р-н, с. Черешенька, вул. Українська, 94-М, приміщення 1, ).

про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою

Представники сторін:

від прокуратури Балицька Р.С. прокурор;

від позивача не з`явився;

від відповідача 1 не з`явився;

від відповідача 2 не з`явився;

від відповідача 3 не з`явився.

1. Стислий виклад позицій учасників справи.

Вижницька окружна прокуратура в інтересах держави в особі Вижницької міської ради звернулась до Господарського суду Чернівецької області з позовною заявою до фізичної особи-підприємця Туролєва Гліба Олександровича, товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО», товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою (з урахуванням заяви про зміну предмету позову).

Прокурор обґрунтовує позовні вимоги порушенням відповідачами норм земельного законодавства, оскільки на земельній ділянці, яка знаходяться за адресою с.Чорногузи, вул. Небесної Сотні, під кадастровим номером :01:001:1105 площею 0,5845 га розміщені споруди обшиті металопрофілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., споруда площею-12 м.кв, гараж орієнтовною площею 60 м. кв., вольєр для собаки орієнтовною площею 83 м.кв., бетонна відмостка (стяжка) орієнтовною площею 225 м.кв., складування колод і пиломатеріалів орієнтовною площею 1559 м.кв., які відповідачі використовують для здійснення підприємницької господарської діяльності без будь-яких погоджень та дозволів.

Прокурор зазначає, що нерухоме майно зведене відповідачами на вищевказаній земельній ділянці, яка перебуває у власності Вижницької міської ради, а тому зазначені об`єкти є самочинним будівництвом, у зв`язку з чим прокурор просить усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом знесенням вищевказаних об`єктів нерухомого майна та приведення земельної ділянки у придатний для використання стан.

28.07.2025 через відділ документального та інформаційного забезпечення від Вижницької міської ради отримано відзив на позовну заяву (вх.№3036), в якому останній зазначає, що позовні вимоги прокуратури підтримує в повному обсязі, а також просить розглянути справу без участі представника позивача на підставі наявних в матеріалах справи документів.

04.08.2025 через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№3144), в якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

14.08.2025 від Вижницької міської ради отримано пояснення на відзив на позовну заяву (вх.№3261).

14.08.2025 через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника Вижницької окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив (вх.№3263).

28.08.2025 на адресу суду від представника відповідача 1 надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх.№3467).

12.11.2025 через відділ документального та інформаційного забезпечення від представника відповідача 3 надійшла заява (№3860) в якій він зазначає, що правом на подання відзиву на позов не бажає скористатися, підтримує всі посилання відповідача 1, позовні вимоги не визнає, просить суд розглянути справу за його відсутності.

Відповідач 2 наданим правом на подання відзиву не скористався, жодних пояснень на предмет спору не надав.

2. Рух справи

30.06.2025 відділом документального забезпечення та аналітичної роботи суду матеріали позовної заяви зареєстровані за вх.№2141.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 30.06.2025 позовну заяву передано судді Гурину М.О.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 04.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.07.2025.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 24.07.2025 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 14.08.2025.

14.08.2025 на адресу суду від Вижницької окружної прокуратури отримано клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача (вх.№2695) товариства з обмеженою відповідальністю «Стробіле Енерджі».

Протокольною ухвалою від 14.08.2025 відкладено розгляд клопотання прокурора про залучення співвідповідача та клопотання Вижницької міської ради про витребування додаткових доказів, розгляд справи у підготовчому засіданні на 28.08.2025.

27.08.2025 через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника Вижницької окружної прокуратури отримано заяву (вх.№2833) про залишення без розгляду поданого ним клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача.

Протокольною ухвалою від 28.08.2025 задоволено заяву прокурора про залишення без розгляду клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача, продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено розгляд справи на 16.09.2025.

16.09.2025 у судовому засіданні оголошено перерву до 25.09.2025.

25.09.2025 через відділ документального та інформаційного забезпечення від Вижницької окружної прокуратури отримано клопотання про залучення до участі у справі співвідповідачів (вх.№3207) товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» та товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ».

25.09.2025 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 01.10.2025.

01.10.2025 від представника відповідача отримано заперечення на клопотання прокурора про залучення до участі у справі співвідповідачів (вх.№3962).

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 01.10.2025 задоволено клопотання прокурора (вх.№3207) та залучено до участі у справі співвідповідачів товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» та товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ», а також відмовлено у задоволенні клопотання про витребування доказів (вх.№3261). Підготовче судове засідання відкладено на 23.10.2025.

22.10.2025 через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника Вижницької окружної прокуратури отримано заяву про зміну предмету позову (вх.№3568), в якій прокурор просить позовні вимоги викласти в наступній редакції, а саме: ФОП Туролєву Глібу Олександровичу, ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО», ТОВ «НЕСТРОКОМ» усунути перешкоди у користуванні Вижницькій міській раді земельною ділянкою площею 0,5845 га за кадастровим номером :01:001:1105 та привести земельну ділянку у придатний для використання стан шляхом знесення будівель та споруд обшитих метало профілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., бесідки площею 12 м. кв., гаражу орієнтовною площею 60 м. кв., вольєра для собаки орієнтовною площею 83 кв. м., бетонна відмостки (стяжки) орієнтовною площею 225 м. кв., звільнення її від колод і пиломатеріалів орієнтовною площею 1559 м. кв. та огорожі навколо земельної ділянки.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 23.10.2025 задоволено заяву Вижницької окружної прокуратури про зміну предмета позову та відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 13.11.2025.

29.10.2025 на адресу суду від представника відповідача 1 отримано заяву щодо зловживання прокурором процесуальними правами (вх.№3658).

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 13.11.2025 відмовлено у задоволенні заяви відповідача 1 щодо зловживання прокурором процесуальними правами (вх.№3658), а також відмовлено у задоволенні заяви відповідача 3 (№3860), в частині в якій він просить роз`яснити ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 01.10.2025. Закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи суті на 04.12.2025.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 04.12.2025 задоволено клопотання відповідача 1 про відкладення розгляду справи (вх.№4152) та відкладено розгляд справи по суті на 15.12.2025.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 15.12.2025 відкладено розгляду справи по суті на 23.12.2025.

У судовому засіданні 23.12.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 24.12.2025.

На призначений день проголошення судового рішення у судове засідання з`явилась прокурор.

3. Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив таке.

Рішенням 45 сесії 8 скликання Вижницької міської ради № 182/22-45/20 від 15.10.2020 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 з метою подальшого продажу права власності чи оренди на земельних торгах (аукціоні).

Відповідно до висновку експерта №91/92/23-29 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 26.03.2024, призначеної в рамках досудового розслідування кримінального провадження від 26.01.2023, встановлено, що земельна ділянки за кадастровим номером :01:001:1105 загальною площею 0,5845 га використовується без правовстановлюючих документів. На вищевказаній земельній ділянці наявні споруди обшиті метало профілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., споруда площею-12м.кв, гараж орієнтовною площею 60 м. кв., вольєр для собаки орієнтовною площею 83 м. кв, бетонна відмостка (стяжка) орієнтовною площею 225 м. кв, складування колод і пиломатеріалів орієнтовною площею 1559 м. кв.

Вищезазначене також підтверджується: актом обстеження земельних ділянок проведених Вижницької міської ради № 160 від 06.04.2021 з фототаблицею та актом обстеження від 13.06.2025, протоколом огляду місця події від 28.03.2023 з фототаблицею, протоколом огляду місця події з фототаблицею та ситуаційною схемою земельних ділянок від 28.04.2023, актом обстеження земельних ділянок, яке проведено працівниками Вижницької міської ради.

Згідно листа ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» від 17.10.2014 за №18/2014, товариство повідомило ОСОБА_1 , що воно встановило за свій рахунок огорожу земельної ділянки, розташованої в с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 га., згідно з наявними необхідними дозвільними документами без зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) та використовує цю ділянку відповідно до цільового призначення.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 21.03.2022 по справі №600/7476/21-а задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 , визнано протиправним та скасовано припис Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області від 16 листопада 2021 року № 798-ДК/311 Пр/03/01-21.

Рішенням суду встановлено зокрема те, що 20.11.2021 року ОСОБА_1 звернувся із зверненням до директора ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» в якому просив надати інформацію про встановлення огорожі на земельній ділянці у с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 га.

24.11.2021 року ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» у відповідь на звернення ОСОБА_1 повідомила, що дійсно ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» встановила за свій рахунок огорожу земельної ділянки, розташованої в с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 га., згідно з наявними необхідними дозвільними документами без зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) та використовує цю ділянку відповідно до цільового призначення.

Таким чином, суд констатував, що ОСОБА_1 не встановлював огорожі на земельній ділянці у с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 га., тобто не порушив вимоги ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України.

Також, на письмове звернення ОСОБА_1 від 15.08.2025, товариство з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» листом від 18.08.2025 №27/18 повідомило, що згідно з планом меж земельної ділянки кадастровий номер :01:201:0097, власник ОСОБА_1 (договір від « 05» вересня 2013), та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 за погодженням (згодою) Сільської ради с. Чорногузи у 2014 р., ТОВ «НЕСТРОНОМ» () за власний рахунок на земельній ділянці з кадастровими номерами :01:001:0097 та :01:001:1105 побудувало:

1. прибудову 1 загальною площею 12 кв.м;

2. прибудову 2 загальною площею 315 кв.м;

3. прибудову 3 загальною площею 130 кв.м;

4. прибудову 4 та бетонну стяжку 4 загальною площею 210 кв.м;

5. прибудову 5 загальною площею 80 кв.м.

Також товариство повідомило, що технічна деревина, яка знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:1105, за словами волонтерів, завозилася ними для потреб ЗСУ.

На це ж звернення ОСОБА_1 від 15.08.2025 староста с. Чорногузи повідомив, що бесідку, та бетонні відмостки (стяжку), згідно «План меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га» - на цьому плані: бесідка та бетони 1, 2, 3, було збудовано ще у 2010 році, а згодом відремонтовано громадою с. Чорногузи. На прибудови 1, 2, 3, 4, 5, бетон 4, згідно з додатками «План меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га», на плані прибудови 1, 2, 3, 4, 5, бетон 4 - були збудовані ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» () та TOB «НЕСТРОКОМ» () за згодою Сільської Ради с.Чорногузи в 2014р.

До даних письмових відповідей товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» та старости села Чорногузи долучено «План меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га» з відповідними відмітками місця знаходження об`єктів які були побудовані.

Суд звертає увагу, що матеріали справи не містять, а сторонами не надано жодного документу чи доказу, який би підтверджував законність будівництва об`єктів чи правомірність користування об`єктами, які розміщені на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:1105, які є предметом спору.

4. Мотиви, якими керується суд та застосоване ним законодавство.

У статті 1311 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.

У випадках, визначених п.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про прокуратуру» на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Частинами першою, третьою статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) унормовано, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч.3 ст.53 ГПК України).

Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

На сьогодні однозначною є практика Європейського суду з прав людини, який відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав.

Європейський суд з прав людини у низці справ роз`яснював, що одна лише участь ("активна" чи "пасивна") прокурора або іншої особи рівнозначної посади може розглядатися як порушення пункту першого статті шостої Конвенції (рішення у справі "Мартіні проти Франції").

Оскільки прокурор, висловлюючи думку з процесуального питання, займає одну зі сторін спору, його участь може створювати для сторони відчуття нерівності (рішення у справі "Кресс проти Франції"). Принцип рівності сторін є одним із елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду в розумінні пункту першого статі 6 Конвенції. Останній потребує "справедливої рівноваги сторін": кожна сторона повинна мати розумну можливість надати свою позицію в умовах, які не створюють для неї суттєвих незручностей порівняно з іншою стороною (рішення у справі "Івон проти Франції", рішення у справі "Нідерест-Хубер проти Швейцарії").

Між тим Європейський суд з прав людини уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п.3 ч. 3 ст.129 Конституції України).

Враховуючи зазначене, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Відповідно до ст.140 Конституції України місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон № 280/97-ВР) місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Згідно з ч.1 ст.6 Закону №280/97-ВР первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ч.1 ст.10 Закону №280/97-ВР).

Відповідно до ч.ч.1, 3, 5, ст.16 Закону №280/97-ВР органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

У частині 1 статті 60 Закону №280/97-ВР передбачено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Згідно положень ст.61 Закону №280/97-ВР органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно складають та схвалюють прогнози відповідних місцевих бюджетів, розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України, самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону.

Держава бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів: згідно положень ч.1 ст.62 Закону №280/97-ВР держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. У випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

Таким чином, з аналізу наведених правових норм випливає, що сільські селищні міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та іншими законами України.

Для представництва інтересів держави в особі компетентного органу, як сторони правочину, має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає позивачу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Судом встановлено, що листом від 09.06.2025 №50-107-1432ВИХ-25 Вижницька окружна прокуратура зверталась до Вижницької міської ради з запитом чи вживались заходи щодо усунення виявлених порушень законодавства та чи планується самостійне звернення до суду з даним позовом.

На запит прокурора позивач повідомив листом від 16.06.2025, що Вижницькою міською радою відносно ФОП Туролєва Г.О. не здійснювалися претензійно-позовні заходи та пред`явлення цивільних позовів про усунення перешкод по факту захоплення земельної ділянки.

Листом №60-107-1544ВИХ-25 від 30.06.2025 прокурор повідомив позивача про свій намір звернутися до суду з даним позовом.

Суд враховує, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не має загальнодержавного характеру, але спрямоване на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання.

Зважаючи на викладене, виходячи із предмета і підстав позову, сформульованих прокурором, та враховуючи, що Вижницька міська рада не звернулася до суду з даним позовом, що підтверджує бездіяльність компетентного органу.

Таким чином, суд приходить висновку, що прокурор правомірно та в межах своїх повноважень звернувся із позовною заявою в інтересах держави в особі Вижницької міської ради.

Щодо суті позовних вимог, суд зазначає таке.

Згідно зі ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, і право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18.

За змістом ст. 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється зокрема, шляхом: відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; застосування інших, передбачених законом, способів.

Власник земельної ділянки може вимагати, зокрема, усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою (ч. 2 ст. 152 ЗК України). Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав (п. "б" ч. 3 ст. 152 ЗК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону (ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України).

За змістом ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, правовий режим самочинного будівництва врегульовано статтею 376 ЦК України.

Норми зазначеної статті є правовим регулятором відносин, які виникають у зв`язку із здійсненням самочинного будівництва.

Стаття 376 ЦК України розміщена у главі 27 "Право власності на землю (земельну ділянку)", тобто правовий режим самочинного будівництва пов`язаний з питаннями права власності на землю.

Знаходження на земельній ділянці одного власника об`єкта нерухомості (будівлі, споруди) іншого власника істотно обмежує права власника землі, при цьому таке обмеження є безстроковим. Так, власник землі в цьому разі не може використовувати її ані для власної забудови, ані іншим чином і не може здати цю землю в оренду будь-кому, окрім власника будівлі чи споруди. Тому державна реєстрація будівлі, споруди на чужій земельній ділянці є фактично і реєстрацією обмеження права власника землі (такий висновок наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18).

Отже, самочинне будівництво нерухомого майна особою, яка не є власником земельної ділянки, слід розглядати як порушення прав власника відповідної земельної ділянки. Разом із цим сам по собі факт державної реєстрації права власності на самочинно побудовану будівлю, споруду, не слід розглядати як окреме відносно факту самочинного будівництва порушення прав власника земельної ділянки.

Здійснення самочинного будівництва порушує права власника земельної ділянки, у тому числі у разі відсутності державної реєстрації права власності на самочинно побудоване нерухоме майно за відповідною особою. Факт самочинного будівництва змушує власника земельної ділянки діяти з урахуванням того, що на відповідній земельній ділянці наявні певні об`єкти нерухомості - що обмежує можливості як користування, так і розпорядження земельною ділянкою.

Права власника земельної ділянки порушуються в результаті факту самочинного будівництва, а не державної реєстрації права власності на самочинно побудоване майно. Державна реєстрація права власності на самочинно побудовану будівлю, споруду поза встановленим статтею 376 ЦК України порядком за особою, яка таке будівництво здійснила, лише додає до вже існуючих фактичних обмежень (які з`явились безпосередньо з факту самочинного будівництва) власника земельної ділянки в реалізації свого права власності додаткові юридичні обмеження. Такі висновки наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.11.2023 у справі № 916/1174/22.

За висновками Верховного Суду, наявність хоча б однієї із трьох зазначених у ч. 1 ст. 376 ЦК України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним (постанови від 18.02.2019 у справі № 308/5988/17-ц, від 20.03.2019 у справі № 202/3520/16-ц).

Як вбачається із висновку експерта № 91/92/23-29 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 26.03.2024, призначеної в рамках досудового розслідування кримінального провадження від 26.01.2023, земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:1105 загальною площею 0,5845 га використовується без правовстановлюючих документів. На вищевказаній земельній ділянці наявні споруди обшиті метало профілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., споруда площею-12м.кв, гараж орієнтовною площею 60 м. кв., вольєр для собаки орієнтовною площею 83 м. кв, бетонна відмостка (стяжка) орієнтовною площею 225 м. кв, складування колод і пиломатеріалів орієнтовною площею 1559 м. кв.

Відповідно до ч.4, 5 ст.75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відтак, факти, встановлені у прийнятих раніше судових рішеннях, мають для суду преюдиціальний характер. Преюдиціальність означає обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили, в одній справі, для суду при розгляді інших. Правило про преюдиціальність спрямовано не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив у законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження та оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.

Як вже зазначалось, рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 21.03.2022 по справі №600/7476/21-а задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 , визнано протиправним та скасовано припис Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області від 16 листопада 2021 року № 798-ДК/311 Пр/03/01-21.

Рішенням суду встановлено зокрема те, що 24.11.2021 року ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» у відповідь на звернення ОСОБА_1 повідомила, що дійсно ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» встановила за свій рахунок огорожу земельної ділянки, розташованої в с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 га., згідно з наявними необхідними дозвільними документами без зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) та використовує цю ділянку відповідно до цільового призначення.

Таким чином, суд констатував, що ОСОБА_1 не встановлював огорожі на земельній ділянці у с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, площею 0,5845 га., тобто не порушив вимоги ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України.

Тобто, в даному випадку преюдиціальним є встановлений факт будівництва огорожі земельної ділянки, розташованої в с. Чорногузи, Вижницького району, Чернівецької області за кадастровим номером :01:001:1105, саме ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО».

Крім того, даний факт підтверджується й листом ТОВ «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» від 17.10.2014 за №18/2014 ідентичного змісту який наведений вище.

Також, як встановлено судом, на письмове звернення ОСОБА_1 від 15.08.2025, товариство з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» листом від 18.08.2025 №27/18 повідомило, що згідно з планом меж земельної ділянки кадастровий номер :01:201:0097, власник ОСОБА_1 (договір від « 05» вересня 2013), та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 за погодженням (згодою) Сільської ради с. Чорногузи у 2014 р., ТОВ «НЕСТРОНОМ» () за власний рахунок на земельній ділянці з кадастровими номерами :01:001:0097 та :01:001:1105 побудувало:

1. прибудову 1 загальною площею 12 кв.м;

2. прибудову 2 загальною площею 315 кв.м;

3. прибудову 3 загальною площею 130 кв.м;

4. прибудову 4 та бетонну стяжку 4 загальною площею 210 кв.м;

5. прибудову 5 загальною площею 80 кв.м.

На це ж звернення ОСОБА_1 від 15.08.2025 староста с. Чорногузи повідомив, що бесідку та бетонні відмостки (стяжку), згідно «План меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га» - на цьому плані: бесідка та бетони 1, 2, 3, було збудовано ще у 2010 році, а згодом відремонтовано громадою с. Чорногузи. На прибудови 1, 2, 3, 4, 5, бетон 4, згідно з додатками «План меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га», на плані прибудови 1, 2, 3, 4, 5, бетон 4 - були збудовані ТОВ «Компанія ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» () та TOB «НЕСТРОКОМ» () за згодою Сільської Ради с. Чорногузи в 2014р.

До даних письмових відповідей товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» та старости села Чорногузи долучено «План меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га» з відповідними відмітками місця знаходження об`єктів які були побудовані.

В той же час, суд звертає увагу, що згідно даного «Плану меж земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0097 площею 0,25 га та земельної ділянки кадастровий номер :01:001:1105 площею 0,5845 га» всі об`єкти, які є предметом даного спору, повністю чи частково знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:1105.

Судом, на підставі наявних у справі доказів, встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:1105, знаходяться споруди обшиті металопрофілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., споруда площею-12м.кв, гараж орієнтовною площею 60 м. кв., вольєр для собаки орієнтовною площею 83 м. кв, бетонна відмостка (стяжка) орієнтовною площею 225 м. кв, огорожа навколо земельної ділянки. Дані факти та обставини ніяким чином не спростовані відповідачами, як і не спростований факт відсутності документів чи доказів, які б підтверджували законність будівництва об`єктів чи правомірність користування об`єктами, які розміщені на зазначеній земельній ділянці.

З огляду на встановлені обставини та подані докази, суд зазначає, що в порушення вимог чинного законодавства Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» здійснило будівництво огорожі навколо земельної ділянки площею 0,5845 га за кадастровим номером :01:001:1105, а Товариство з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» здійснило будівництво будівель та споруд обшитих металопрофілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., бесідки площею 12 м. кв., гаражу орієнтовною площею 60 м. кв., вольєра для собаки орієнтовною площею 83 кв. м., бетонної відмостки (стяжки) орієнтовною площею 225 м. кв.

А відтак, дані об`єкти підлягають знесенню відповідачами 2 та 3, тобто особами, які безпосередньо здійснили вказане самочинне будівництво.

Суд вважає, що обраний прокурором спосіб захисту є належним та відповідає закону, а тому позовні вимоги про усунення перешкоди у користуванні земельною ділянкою площею 0,5845 га за кадастровим номером :01:001:1105 та приведення земельної ділянки у придатний для використання стан шляхом знесення об`єктів самочинного будівництва є законними, обґрунтованими та доведеними.

Щодо позовних вимог прокурора в частині знесення складування колод і пиломатеріалів орієнтовною площею 1559 м.кв., суд зазначає, що прокурором не надано як доказів наявності даного об`єкту на земельній ділянці станом на момент звернення до суду так і доказів належності даного майна будь-кому з відповідачів. Крім того, суд звертає увагу що «складування колод і пиломатеріалів» ніяким чином не може бути віднесено до нерухомого майна та згідно наявних у матеріалах справи відомостей технічна деревина, яка знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:1105, за словами волонтерів, завозилася ними для потреб ЗСУ.

У зв`язку з викладеним, у задоволенні позову в даній частині слід відмовити.

Крім того, суд констатує, що фізична особа-підприємець Туролєв Гліб Олександрович є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки, матеріали справи не містять, а прокурором та позивачем не доведено та не надано жодного доказу який би підтверджував факти чи то будівництва спірних об`єктів Туролєвим Г.О. на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:1105, чи то їх використання даною особою, у зв`язку з чим, суд відмовляє у задоволені позову прокурора до фізичної особи-підприємця Туролєва Гліба Олександровича.

5. Висновки за наслідками розгляду справи.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Оцінюючи подані сторонами докази, що ґрунтуються на повному, всебічному й об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, враховуючи вищенаведені обставини справи, суд вважає що позовні вимоги прокурора підлягають частковому задоволенню.

6. Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи обґрунтованість позову, судовий збір підлягає стягненню в рівних частках з відповідачів 2 та 3 на користь прокурора.

Керуючись статтями 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

1. Позов задовольнити частково.

2. Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» (59206, Чернівецька обл., Вижницький р-н, с.Чорногузи, вул.Симона Петлюри, 71-Б, ) усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою площею 0,5845 га за кадастровим номером :01:001:1105 та привести земельну ділянку у придатний для використання стан шляхом знесення огорожі навколо зазначеної земельної ділянки.

3. Товариству з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» (59207, Чернівецька обл., Вижницький р-н, с. Черешенька, вул. Українська, 94-М, приміщення 1, ) усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою площею 0,5845 га за кадастровим номером :01:001:1105 та привести земельну ділянку у придатний для використання стан шляхом знесення будівель та споруд обшитих металопрофілем орієнтовною площею 140 м. кв. та 356 м. кв., бесідки площею 12 м. кв., гаражу орієнтовною площею 60 м. кв., вольєра для собаки орієнтовною площею 83 кв. м., бетонної відмостки (стяжки) орієнтовною площею 225 м. кв.

4. В решті позову відмовити.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЕЛЕТ-ГРУПЕКО» (59206, Чернівецька обл., Вижницький р-н, с.Чорногузи, вул.Симона Петлюри, 71-Б, ) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58001, м. Чернівці, вул. Кордуби, 21-А, код 02910120) 1211,20 грн судового збору.

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕСТРОКОМ» (59207, Чернівецька обл., Вижницький р-н, с. Черешенька, вул. Українська, 94-М, приміщення 1, ) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58001, м.Чернівці, вул. Кордуби, 21-А, код 02910120) 1211,20 грн судового збору.

7. З набранням судовим рішенням законної сили видати накази.

Повний текст рішення складено та підписано 30.12.2025.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Західного апеляційного господарського суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Микола ГУРИН

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.