ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" грудня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/3027/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Погорелової О.В

при секретарі судового засідання Федоровій К.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Харківської міської ради, м. Харків
до фізичної особи-підприємця Згода Олександра Васильовича, м. Харків
про стягнення коштів
за участю представників учасників справи:

позивача - Жилко С.Е.

відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківська міська рада, звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до фізичної особи-підприємця Згода Олександра Васильовича, відповідач, в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь 1 255 848,14 грн заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Франківській, 14 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 12.10.2018 №б/н за період з 01.01.2020 по 28.02.2022. Витрати по оплаті судового збору у розмірі 18 837,72 грн позивач просить суд покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 02.09.2025 позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Процесуальний рух справи відображено у відповідних ухвалах суду.

Відповідач проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву та у додаткових письмових поясненнях, наданих до суду.

Зокрема, вказує на те, що жодних повідомлень чи пропозицій щодо зміни умов договору чи затвердження нового розміру нормативної грошової оцінки від Харківської міської ради чи від ГУ ДПС у Харківській області, як контролюючого органу, який здійснює контроль за дотриманням строків спати орендної плати не отримував. Орендну плату відповідач обчислював та декларував у розмірі відповідно до визначених у п. 9 та п. 10 договору умов, а саме: самостійно здійснював обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами та своєчасно сплачував задекларовані зобов`язання. Таким чином, відповідач виконував свої зобов`язання належним чином, у межах затвердженої нормативної грошової оцінки та діючих умов договору. Відповідач наголошує, що умови договору не містять прямо визначених обов`язків орендаря самостійно змінювати чи перераховувати розмір орендної плати без відповідного звернення або узгодження з орендодавцем. Однак містять чітко прописаний обов`язок орендаря (пп. в п. 31 договору) в разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки в місячний термін звернутися до орендодавця щодо перерахунку розміру орендної плати. Тобто, за умовами та логікою договору правом на перерахунок та зміну орендної плати у разі зміни нормативної грошової оцінки наділений саме орендодавець Харківська міська рада. На момент укладення та виконання договору оренди землі від 12.10.2018 № б/н у місті Харкові діяло спеціальне договірне та локальне нормативне регулювання, яке передбачало обов`язкове оформлення зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки шляхом укладення додаткової угоди до договору оренди землі. Відповідно до Порядку оформлення договорів оренди землі у місті Харкові (Додаток до рішення 21 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про затвердження Порядку оформлення договорів оренди землі у місті Харкові" від 19.12.2012 №960/12 (п.16.4) зміни до договору оренди землі, пов`язані зі зміною розміру орендної плати, оформляються додатковою угодою до договору оренди землі в порядку, передбаченому цим підпунктом. Розмір орендної плати, передбачений договором оренди землі, підлягає перегляду, зокрема, у разі зміни нормативної грошової оцінки землі. Підготовка додаткової угоди здійснюється відділом економічного регулювання земельних відносин та продажу землі (далі відділ економічного регулювання) управління земельних відносин. Крім того, згідно з приписами п. 3.24. Положення про оренду землі в м. Харкові, затвердженого рішенням 26 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 17.04.2019 №1554/19 - за договорами оренди землі, які укладені до введення в дію цього Положення, зміна умов договору щодо нормативної грошової оцінки згідно з новим витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та орендної плати оформляється додатковою угодою до договору оренди землі згідно з цим Положенням. Таким чином, зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки для відповідача не тягнула автоматичної зміни погодженого сторонами розміру орендної плати без дотримання передбаченого договором та актами Харківської міської ради порядку. Позивачем не надано доказів вчинення дій щодо підготовки, направлення та підписання додаткової угоди, а також доказів ухилення відповідача від її укладення. Відтак, відсутні правові підстави вважати, що у відповідача виник обов`язок сплачувати орендну плату в іншому розмірі, ніж визначено договором оренди землі, а заявлені позовні вимоги про стягнення заборгованості є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 05.06.2024 у справі №914/2848/22 (провадження № 12-66гс23), на думку відповідача, не можуть бути прийняті судом, оскільки постанова ухвалена у правовідносинах, що не є подібними до правовідносин у даній справі, і не може бути застосована до неї з огляду на істотні відмінності фактичних та договірних обставин.

Відповідачем також заявлено про застосування наслідків спливу строку позовної давності. Відповідач вказує, що він обізнаний про зупинення та продовження строків позовної давності Законом України від 30.03.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" та Законом України від 15.03.2022 "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану". Однак, при цьому відповідач вважає важливим наголосити, що приписами наведених Законів строки звернення до суду з позовами до суб`єктів владних повноважень (в порядку адміністративного судочинства) не зупинялися та не продовжувалися. Така позиція законодавця, на думку відповідача, дає підстави для висновку про те, що законодавчі зміни у зв`язку з COVID-19 та воєнним станом були спрямовані на захист населення та бізнесу від об`єктивних перешкод у реалізації прав, а не на надання органам влади можливості звертатися з застарілими вимогами. Позивач є органом місцевого самоврядування та, по суті, суб`єктом владних повноважень, відповідно несправедливим буде використання продовження/зупинення строків, запроваджених на час карантину та воєнного стану, для виправдання власної пасивності й пред`явлення "старих" вимог через багато років. Відповідач вважає недобросовісним та несправедливим застосування норм щодо зупинення перебігу позовної давності на користь позивача, адже позивач, як суб`єкт владних повноважень не може отримувати вигоду від "зупинень", "продовжень" строків позовної давності. Використання цих норм для легалізації бездіяльності державних чи муніципальних позивачів порушує принципи правової визначеності, добросовісності та належного урядування.

Ухвалою суду від 20.11.2025, занесеною до протоколу судового засідання, судом було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства. Приймаючи рішення про відмову у задоволенні вказаного клопотання суд виходив з того, що у даному випадку, позов пред`явлений Харківською міською радою як власником земельної ділянки і стороною за договором оренди (орендодавцем), і стосується стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за договором оренди землі щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:013:0010, як об`єктом нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Франківська, 14, а тому виходячи із положень ст. ст. 20, 24, 27 та 30 ГПК України, даний спір підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства і повинен розглядатися господарським судом Харківської області, як місцевим господарським судом першої інстанції.

У судовому засіданні 25.12.2025 представник позивача підтримав позов у повному обсязі та просив суд його задовольнити.

Відповідач правом на участь представника у судовому засіданні не скористався, причину неявки не повідомив. Про місце, дату та час проведення судових засідань відповідач повідомлявся належним чином, відповідно до ст.ст. 120, 121 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З матеріалів справи вбачається, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи. Отже, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача за наявними у ній матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками справи докази, заслухавши пояснення представника позивача, суд встановив наступне.

На підставі рішення 20 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.06.2018 № 1133/18 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд", 12.10.2018 між Харківською міською радою (орендодавець за договором, позивач) та фізичної особою-підприємцем Згодою Олександром Васильовичем (орендар за договором, відповідач) було укладено договір оренди землі № б/н (номер запису про інше речове право: 28493175, дата державної реєстрації 19.10.2018) (далі - договір).

Відповідно до умов договору, відповідачу передано в оренду земельну ділянку загальною площею 0,7775 га по вул. Франківській, 14 у м. Харкові (кадастровий номер :01:013:0010) несільськогосподарського призначення - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель літ. "А-3", літ. "Д-2", літ. "3-1", літ. "К-1", літ "Г-1", літ. "Ж-1", літ "Л-2", літ. "В-1", літ. "Б-1" (виробничого та адміністративного призначення).

Договір укладено строком до 01.07.2023.

Відповідно до п. 5 договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання договору, згідно з витягом (дата формування витягу 12.04.2018) становить: 12 719 589 грн. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки.

Відповідно до абз. 2 п. 9 договору розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком № 163/18 від 16.04.2018 становить 4% від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки і складає 508 783,56 грн, або в місяць - 42 398,63 грн.

Пунктом 10 договору встановлено, що орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами.

Згідно пп. "в" п. 13 договору, розмір орендної плати переглядається у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності.

Рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 № 1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018" затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Вартість одного квадратного метра земель міста Харкова застосовується для визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок з 01.01.2020 по теперішній час. Рішення оприлюднене в інформаційній системі "Єдиний міський реєстр актів Харківської міської ради" у вільному доступі.

Розрахунок розміру орендної плати, яку ФОП Згода О.В. повинен був сплачувати за користування земельною ділянкою загальною площею 0,7775 га по вул. Франківській, 14 у м. Харкові з кадастровим номером :01:013:0010, відповідно до договору починаючи з дати вступу в дію нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 01.01.2020, здійснено позивачем на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 06.07.2020 № 3611/176-20, згідно якого нормативна грошова оцінка у 2020 році становила 27 668 258 грн.

Відповідно до ст. 289 ПК України, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року, що визначається за формулою: Кi = І:100, де І - індекс споживчих цін за попередній рік. У разі якщо індекс споживчих цін перевищує 115 відсотків, такий індекс застосовується із значенням 115. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель.

Згідно інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, функції якого на цей час виконує Держгеокадастр, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: 2020 рік - 1; 2021 рік - 1,1. Значення коефіцієнта індексації за певний рік застосовується в наступному році, який йде за роком, за який його встановлено, шляхом помноження розміру нормативної грошової оцінки на його значення.

Отже, нормативна грошова оцінка земельної ділянки загальною площею 0,7775 га по вул. Франківській, 14, у м. Харкові з кадастровим номером :01:013:0010 у 2020-2021 роках становила 27 668 258 грн, а у 2022 році (з урахуванням коефіцієнту індексації 1,1) - З0 435 083,80 грн.

Таким чином, розмір орендної плати за договором, яку повинен був сплачувати ФОП Згода О.В. після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 01.01.2020 складає 4% нормативної грошової оцінки земельної ділянки та становить:

- у 2020 році - 92 227,53 грн в місяць, за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 (крім березня 2020 року) становить 1 014 502,83 грн;

- у 2021 році - 92 227,53 грн в місяць, за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 становить 1 106 730,36 грн;

- у 2022 році - 101 450,28 грн в місяць, за період з 01.01.2022 по 28.02.2022 становить 202 900,56 грн.

Згідно листа ГУ ДПС у Харківській області від 14.08.2025 №17401/5/20-40-24-05-06, ФОП Згода О.В обліковується платником орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером :01:013:0010 загальною площею 0,7775 га. За даними податкових декларацій з плати оренди за землю ФОП Згодою О.В. сплачено, зокрема, за 2020 рік - 468 254,93 грн, за 2021 рік - 510 823,56 грн, за 2022 рік - 89 207,12 грн орендної плати.

Отже, заборгованість зі сплати орендної плати за користування ФОП Згодою О.В. земельною ділянкою загальною площею 0,7775 га по вул. Франківській, 14 у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 12.10.2018 № б/н за період з 01.01.2020 по 28.02.2022 складає 1 255 848,14 грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За змістом пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною першою статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Відповідно до статті 792 ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про оренду землі" оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про оренду землі" об`єктами оренди є земельні ділянки, що перебувають у власності громадян, юридичних осіб, комунальній або державній власності.

Згідно зі ст. 4 Закону України "Про оренду землі" орендодавцями земельних ділянок є громадяни та юридичні особи, у власності яких перебувають земельні ділянки, або уповноважені ними особи. Орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, є сільські, селищні, міські ради в межах повноважень, визначених законом.

Згідно зі ст. 5 Закону України "Про оренду землі" орендарями земельних ділянок є юридичні або фізичні особи, яким на підставі договору оренди належить право володіння і користування земельною ділянкою.

Згідно зі статтею 13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 Земельного кодексу України право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

За змістом статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

У статті 21 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

За положеннями статті 24 Закону України "Про оренду землі" орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Згідно зі ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Податковим кодексом України, зокрема, встановлено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності; (п. п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14), а орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (п.п.14.1.136 п.14.1 ст.14).

Абзацом 1 п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Статтею 629 ЦК зазначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його в строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України).

Згідно з ч. 4 ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Частиною 1 ст. 15 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Як зазначалося вище, рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018" затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Вказана технічна документація застосовується для визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок з 01.01.2020 по теперішній час.

Частиною 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Отже витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним документом, на підставі якого розраховується розмір орендної плати.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі №914/2848/22, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності, автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.

За подібних обставин належному способу захисту орендодавця відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок заборгованості відповідача хі сплати орендної плати, судом встановлено, що його здійснено у відповідності до наведених положень законодавства та умов договору, а також враховані здійснені відповідачем платежі.

Отже матеріалами справи підтверджено, що внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором в останнього перед позивачем утворилась заборгованість зі сплати орендної плати за користування спірною земельною ділянкою у розмірі 1 255 848,14 грн за період з 01.01.2020 по 28.02.2022.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України). Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищенаведене та беручи до уваги те, що відповідачем позовні вимоги позивача не спростовано, суд вважає позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 1 255 848,14 грн заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Франківській, 14 у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 12.10.2018 №б/н за період з 01.01.2020 по 28.02.2022, законними, обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи та такими, що підлягають задоволенню.

Як зазначалося вище, відповідачем у справі заявлено про застосування строків позовної давності.

Суд, розглянувши подане клопотання, дійшов висновку про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється у три роки (ст. 257 ЦК України). Статтею 253 ЦК України передбачено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020, розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктами 12-14 такого змісту: "12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.".

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24.02.2022, який діє до тепер.

Законом України від 15.03.2022 "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 такого змісту: "19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії."

Законом України "Про внесення зміни до розділу Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності", пункт 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України, яким продовжувались строки позовної давності у тому числі і за статтями 257-259 ЦК України, виключений. Вказаний закон набрав чинності 04.09.2025.

При цьому, перелічені законодавчі акти не містять у собі жодного виключення з кола осіб на яких розповсюджується їх дія, зокрема, органи місцевого самоврядування. Позивач звернувся до суду з позовом 29.08.2025. Отже, Харківською міською радою не пропущено строк позовної давності.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу цього судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010).

Відповідно до положень ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 525, 526, 530, 610, 612 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з фізичної особи-підприємця Згода Олександра Васильовича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської ради (61003, м. Харків, м. Конституції, 7, ) 1 255 848,14 грн заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Франківській, 14 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 12.10.2018 №б/н за період з 01.01.2020 по 28.02.2022 та 18 837,72 грн судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Позивач - Харківська міська рада (61003, м. Харків, м. Конституції, 7, ).

Відповідач - фізична особа-підприємець Згода Олександр Васильович ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Повне рішення підписано 05 січня 2026 року.

СуддяО.В. Погорелова