РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

10.12.2025Справа № 910/3812/25

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл"
доАкціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк"
простягнення 967371,41 грн
Суддя Смирнова Ю.М.

Секретар судового засідання Яніцький В.В.

Представники сторін:

від позивачаУльянов Р.А.
від відповідачаПономарь С.Г.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом, в якому просить суд стягнути з Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" 967371,41 грн, з яких 731500,00 грн основного боргу, 148284,07 грн пені, 87587,34 грн інфляційних втрат.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що є клієнтом відповідача. 13.06.2024 в період часу з 21:20 по 23:09 з банківського поточного рахунку позивача були здійснені платіжні операції з перерахування коштів у значному розмірі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Ініціатором цих платіжних операцій не були уповноважені представники Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл".

Несанкціоноване списання коштів з рахунку позивача є не просто помилковим платежем, а є інцидентом кібербезпеки, який мав бути зафіксований та розслідуваний відповідачем відповідно до приписів Закону України "Про основні засади забезпечення кібербезпеки України".

За твердженнями позивача, активність за його рахунком після закінчення робочого дня (після 21 години), розбивка платежів одній і тій же особі, які здійснюються протягом кількох хвилин, нетипові для підприємства платежі, здійснення платежів до повного обнулення банківського рахунку - все це є явними та недвозначними індикаторами підозрілої активності за рахунком, яка, у відповідності до ст.23 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" давала підстави для негайного зупинення відповідних операцій в тому випадку, якби відповідач належним чином здійснював первинний фінансовий моніторинг, а отже, на думку позивача, відповідач є відповідальним за неналежне виконання умов укладеного між сторонами договору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2025 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №910/3812/25, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання у справі призначено на 15.05.2025; встановлено строк для подання відзиву на позов - протягом 20 днів з дня вручення даної ухвали.

21.04.2025, від відповідача надійшла заява про продовження строку для подання відзиву.

21.04.2025 від позивача надійшли заперечення на заяву позивача про продовження строку для подання відзиву.

23.04.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечує. Зазначає, серед іншого, що проведення спірних транзакцій супроводжувалися підписанням платежу директором позивача ОСОБА_5 , за допомогою КЕП, чинного на момент вчинення транзакцій, з типової ІР адреси та відправленням платежів до НБУ на подальшу перевірку та опрацювання.

Також разом із відзивом відповідач подав клопотання про витребування доказів у Кременчуцького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Полтавській області (36000, Кременчук, вул.29 вересня, 6) копій матеріалів кримінального провадження 0001335, які містять пояснення сторін та документи, які підтверджують надання послуг для Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" наступними особами: ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_1 ; ОСОБА_3 , ІПН НОМЕР_2 ; ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_3 ; ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_4 .

15.05.2025 від позивача надійшло клопотання про поновлення строку на подання доказів та долучення доказів до матеріалів справи, а саме: змісту та часу отримання СМС-повідомлень про операції за рахунком, скріншот журналу (історії) активності в кабінеті Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" в ПК "Приват 24 для бізнесу", інформації про ІР адреси, з яких відбувалась активність щодо рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" 14 червня 2024 року, журнал (історія) активності системи персонального комп`ютера Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл", з якого відбувалось з`єднання з системою інтернет-банкінгу відповідача за 13-14 червня 2024 року та залучити ці докази до матеріалів справи.

Клопотання задоволено судом, вищевказані докази долучені судом до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 15.05.2025 відповідач підтримав раніше подане клопотання про витребування доказів, а позивач не заперечив щодо вказаного клопотання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 продовжено строк підготовчого провадження у справі №910/3812/25 на 30 днів, в порядку ст.81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у Кременчуцького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Полтавській області копії матеріалів кримінального провадження №0001335, а саме: пояснення ОСОБА_2 ІПН НОМЕР_1 , ОСОБА_3 ІПН НОМЕР_2 , ОСОБА_4 ІПН НОМЕР_3 , ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_4 щодо взаємовідносин з Товариством з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" (ідентифікаційний код 42736938), а також документи, які підтверджують такі господарські правовідносини - надання послуг/виконання робіт зазначеними фізичними особами Товариству з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" (ідентифікаційний код 42736938), відкладено підготовче засідання у справі на 19.06.2025.

06.06.2025 та 13.06.2025 на адресу суду від слідчого відділу Кременчуцького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Полтавській області надійшли тотожні повідомлення про відсутність у матеріалах кримінального провадження №0001335 пояснень вище перелічених осіб, а також витребуваних судом документів.

У підготовчому засіданні 19.06.2025 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.08.2025.

21.08.2025 від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в день та час судового засідання 21.08.2025 розгляд справи не відбувся.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.08.2025 судове засідання з розгляду справи по суті призначено на 11.09.2025.

У судовому засіданні з розгляду справи по суті 11.09.2025 судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у закритому судовому засіданні з огляду на відсутність на це процесуальних підстав та оголошено перерву до 15.10.2025.

06.10.2025 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 15.10.2025 судом клопотання відповідача про відкладення розгляду справи задоволено, відкладено розгляд справи на 12.11.2025, про що відповідача повідомлено відповідною ухвалою суду.

12.11.2025 від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.

Представник позивача у судовому засіданні 12.11.2025 заявлені позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні 12.11.2025 проти заявлених позовних вимог заперечив.

У судовому засіданні 12.11.2025 судом оголошено про перехід до стадії ухвалення рішення, та повідомлено, що вступну та резолютивну частину якого буде проголошено 03.12.2025.

Судове засідання, призначене на 03.12.2025, не відбулося через технічний збій в роботі підсистеми відеоконференцзв`язку (https://vkz.court.gov.ua/).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2025 судове засідання у справі №910/3812/25 призначено на 10.12.2025.

В судовому засіданні 10.12.2025 на підставі ст.240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" має відкритий рахунок № НОМЕР_5 в Акціонерному товаристві Комерційному банку "Приватбанк".

Як зазначає позивач у позовній заяві, 13.06.2024 у період з 21-20 годин по 23-09 годин з рахунку № НОМЕР_5 було здійснено наступні перекази:

- на рахунок № НОМЕР_6 в АТ "Універсал Банк" ОСОБА_2 (ІПН отримувача НОМЕР_1 ) на загальну суму 293750,00 грн, а саме: 39500,00 грн попередня оплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №11/06 від 10.06.2024, 54700,00 грн за консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління, 72000,00 грн часткова оплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №13/06 від 10.06.2024, 96000,00 грн сплата послуг повного бухгалтерського супроводу згідно рахунку №14/06 від 10.06.2024 та 31550,00 грн оплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №15/06 від 10.06.2024;

- на рахунок № НОМЕР_7 у АТ "Універсал Банк" ОСОБА_3 (ІПН отримувача НОМЕР_2 ) на загальну суму 326500,00 грн, а саме: 21000,00 грн за консультаційні послуги щодо керування підприємством згідно рахунку №241 від 04.05.2024, 56000,00 грн оплата залишку за послуги консультаційні згідно рахунку №241 від 04.05.2024, 90000,00 грн оплата за послуги консультаційні щодо ведення господарської діяльності згідно рахунку №280 від 30.05.2024, 133000,00 грн оплата залишку за послуги консультаційні щодо ведення господарської діяльності згідно рахунку №280 від 30.05.2024, 26500,00 грн оплата за інформаційно-консультаційні послуги згідно рахунку №33 від 05.2024;

- на рахунок № НОМЕР_8 в АТ "Універсал Банк" ОСОБА_4 (ІПН отримувача НОМЕР_3 ) на загальну суму 122500,00 грн, а саме: 29500,00 грн оплата за інформаційно-консультаційні послуги згідно рахунку №33 від 05.06.2024, 58000,00 грн плановий залишок платежу за інформаційно-консультаційні послуги згідно рахунку №33 від 05.06.2024, 35000,00 грн оплата за консультування з оподаткування згідно рахунку №40 від 11.06.2024;

- на рахунок № НОМЕР_9 в Акціонерному товаристві Комерційному банку "Приватбанк" ОСОБА_1 (ІПН отримувача НОМЕР_4 ) перекази на загальну суму 340000,00 грн, а саме: 21000,00 грн за облік даних згідно договору №04/24 від 01.04.2024, 55000,00 грн часткова оплата за облік даних за цим же договором, 80000,00 грн оплата консультаційних послуг згідно договору №04/24 від 01.04.2023, 79000,00 грн оплата залишку за надання послуг за облік даних, 105000,00 грн оплата залишку за надання юридичних послуг.

Всього з рахунку позивача, за його твердженням, були здійснені платежі, які не були ініційовані з його боку, на загальну суму 1071500,00 грн, про що 14.06.2024, після виявлення цього факту, повідомлено працівників відповідача.

За фактом заволодіння коштами Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" правоохоронними органами були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення №0001335 від 15.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.4 Кримінального кодексу України, яке перебуває в провадженні в провадженні слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУ НП у Полтавській області, слідчі дії на сьогодні не завершені, винні особи не виявлені.

Позивач у позовній заяві вказує, що в результаті реагування відповідача на повідомлення позивача про здійснення не ініційованих позивачем перерахувань, відповідачем були заблоковані та повернуті на рахунок позивача кошти, перераховані ОСОБА_1 на рахунок НОМЕР_10 в Акціонерному товаристві Комерційному банку "Приватбанк" на загальну суму 340000,00 грн.

В той же час, на сторінці 15 позовної заяви позивач зазначив про те, що ці кошти були повернуті йому 19.06.2024 за наслідками проведених ним з ОСОБА_1 переговорів.

Отже, як стверджує позивач, не повернутими залишаються кошти в розмірі 1071500,00 грн - 340000,00 грн = 731500,00 грн.

Позивач звернувся до банку з листом від 31.12.2024 №117, в якому просив надати повну інформацію щодо обставин списання спірних коштів з його рахунку, в тому числі і матеріали службового або внутрішнього розслідування обставин здійснення переказів з нашого рахунку та заходів, які вживались відповідачем за наслідками нашого повідомлення про такі перекази.

Листом від 07.02.2025 №20.1.0.0.0/7-250101/14901 відповідач запитувану інформацію позивачу не надав, обмежившись переліком норм чинного законодавства та умов договору.

За твердженнями позивача, відповідач фактично визнав, що кошти були списані з рахунку позивача безпідставно, без ініціалізації позивачем відповідних грошових переказів, про що свідчать дії відповідача з блокування коштів на загальну суму 340000,00 гривень, які були перераховані на ОСОБА_1 на рахунок в Акціонерному товаристві Комерційному банку "Приватбанк" та наступне повернення зазначених коштів позивачу.

Однак, як вказує позивач, відповідач не вжив будь-яких заходів щодо блокування інших платежів, які були безпідставно списані з рахунку 13.06.2024.

Позивача зазначає, що є більш слабкою стороною у відносинах із банком, особливо у сфері кібербезпеки (інформаційної безпеки) щодо захисту клієнтів банку та коштів, які зберігаються на рахунках клієнтів у банку від кіберзлочинів, оскільки позивач, який є невеликим підприємством з торгівлі нафтопродуктами, та відповідач, який є одним із найбільших банків України, мають вочевидь різні технічні та фінансові можливості у сфері забезпечення кібербезпеки та захисту від кіберзлочинів. Крім того, саме відповідач є фінансовою установою, професійним учасником ринку фінансових послуг, на яку покладається організація та забезпечення безпеки платежів, тим більше тих, які здійснюються через відповідні програмні засоби, розроблені та впроваджені самим відповідачем.

Позивач наголошує, що списання коштів з його рахунку відбулося внаслідок злочинних дій третіх осіб, однак відповідач не зупинив підозрілі платежі та не забезпечив функціонування запропонованого ним для використання програмного застосунку для дистанційних платежів в безпечному режимі.

Так, платежі за консультаційні послуги з ведення господарської діяльності, бухгалтерські послуги, послуги з управління підприємством, за облік даних та за юридичні послуги здійснені одній фізичній особі не є типовими платежами для позивача, а активність за рахунком після закінчення робочого дня (після 21 години), розбивка платежів одній і тій же особі, які здійснюються протягом кількох хвилин, здійснення платежів до повного обнулення банківського рахунку - все це є явними та недвозначними індикаторами підозрілої активності за рахунком, що відповідно давало підстави для негайного зупинення відповідних операцій в тому випадку, якби відповідач належним чином здійснював первинний фінансовий моніторинг.

Наведене стало підставою для звернення позивача до суду з позовом, що розглядається.

У свою чергу, відповідач не визнає обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає наступне.

Позивач має відкритий поточний рахунок № НОМЕР_5 в Акціонерному товаристві Комерційному банку "Приватбанк".

У позовній заяві позивачем допущено помилки у переліку спірних операцій на рахунку.

Згідно виписки банку з рахунку позивача від 29.11.2024 за період з 01.01.2024 по 29.11.2024, на вказаному рахунку 13.06.2024 були проведені, зокрема, такі платежі:

- на рахунок № НОМЕР_6 в АТ "Універсал Банк" ОСОБА_2 (ІПН отримувача НОМЕР_1 ) на загальну суму 312000,00 грн, а саме: о 21:20 год - 18250,00 грн часткова сплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №10/06 від 10.06.2024 (зазначена операція не вказана позивачем у позовній заяві), о 21:24 год - 39500,00 грн попередня оплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №11/06 від 10.06.2024, о 21:27 год - 54700,00 грн за консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління згідно рахунку №12/06 від 09.06.2024, 21:36 год - 72000,00 грн часткова оплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №13/06 від 10.06.2024, 21:39 год - 96000,00 грн сплата послуг повного бухгалтерського супроводу згідно рахунку №14/06 від 10.06.2024 та 21:43 год - 31550,00 грн сплата за бухгалтерські послуги згідно рахунку №15/06 від 10.06.2024;

- на рахунок № НОМЕР_11 у АТ "Універсал Банк" ОСОБА_3 (ІПН отримувача НОМЕР_2 ) на загальну суму 300000,00 грн, а саме: о 21:59 год - 21000,00 грн за консультаційні послуги щодо керування підприємством згідно рахунку №241 від 04.05.2024, о 22:03 - 56000,00 грн оплата залишку за послуги консультаційні згідно рахунку №241 від 04.05.2024, о 22:05 год - 90000,00 грн оплата за послуги консультаційні щодо ведення господарської діяльності згідно рахунку №280 від 30.05.2024, о 22:07 - 133000,00 грн оплата залишку за послуги консультаційні щодо ведення господарської діяльності згідно рахунку №280 від 30.05.2024;

- на рахунок № НОМЕР_12 в АТ "Універсал Банк" ОСОБА_4 (ІПН отримувача НОМЕР_3 ) на загальну суму 119500,00 грн, а саме: о 22:29 год - 26500,00 грн оплата за інформаційно-консультаційні послуги згідно рахунку №33 від 05.06.2024, о 23:06 год - 58000,00 грн плановий залишок платежу за інформаційно-консультаційні послуги згідно рахунку №33 від 05.06.2024, о 23:09 год - 35000,00 грн оплата за консультування з оподаткування згідно рахунку №40 від 11.06.2024;

- на рахунок № НОМЕР_13 в Акціонерному товаристві Комерційному банку "Приватбанк" ОСОБА_1 (ІПН отримувача НОМЕР_4 ) перекази на загальну суму 340000,00 грн, а саме: о 22:33 - 21000,00 грн за облік даних згідно договору №04/24 від 01.04.2024, о 22:41 - 55000,00 грн часткова оплата за облік даних згідно договору №04/24 від 01.04.2024, о 22:42 год - 80000,00 грн оплата консультаційних послуг згідно договору №04/24 від 01.04.2024, о 22:44 год - 79000,00 грн оплата залишку за надання послуг за облік даних згідно договору №04/24 від 01.04.2024, о 22:58 год - 105000,00 грн оплата залишку за надання юридичних послуг згідно договору №04/24 від 01.04.2024.

В подальшому, кошти, які були перераховані ОСОБА_1 на загальну суму 340000,00 грн, були повернуті Банком позивачу за зверненням останнього.

Позивач 14.06.2024 звернувся із заявою до Банку щодо оскарження спірних транзакцій. Як вказує відповідач, за результатами службової перевірки встановлено, що абсолютно всі платіжні інструкції були створені та підписані 13.06.2024 директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" ОСОБА_5, а згідно інформації щодо авторизації в Приват 24 для бізнесу 13.06.2024 в період часу з 21-20 годин до 23-09 годин здійснювались входи з типової IP адреси: 87.244.179.16 під кваліфікованим електронним підписом 248197DDFAB977EEDD04 (далі - КЕП) директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл", з типових пристроїв, з повним проходженням ідентифікації, жодних сторонніх входів з нетипових адрес або пристроїв не зафіксовано.

Всі зазначені дії супроводжувались відправленням директору Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" повідомлень на його фінансовий номер телефону, який не змінювався, а факт отримання таких повідомлень підтверджено директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайма Оіл" при її зверненні на гарячу лінію банку (про що надано звукозапис звернення).

Відповідно до ч.1 ст.1071 Цивільного кодексу України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Згідно п.54 Закону України "Про платіжні послуги" платіжна інструкція - розпорядження ініціатора надавачу платіжних послуг щодо виконання платіжної операції; ініціатор - це особа, яка на законних підставах ініціює платіжну операцію шляхом формування та/або подання відповідної платіжної інструкції, у тому числі із застосуванням платіжного інструменту. До ініціаторів належать платник, отримувач, стягувач, обтяжувач (п.21 Закону України "Про платіжні послуги"), ініціювання платіжної операції здійснюється шляхом, зокрема, надання користувачем платіжної інструкції відповідному учаснику платіжної системи, у тому числі шляхом використання певного платіжного інструменту, в порядку, визначеному правилами цієї платіжної системи (ст.41 Закону України "Про платіжні послуги"), платіжна операція - будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього (п.57 ст.1 Закону України "Про платіжні послуги"), платіжний застосунок - програмне забезпечення, що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію (у тому числі за допомогою платіжних інструментів) та/або здійснювати інші операції, передбачені договором з надавачем платіжних послуг (абз.23 ч.3 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 №164 (Положення №164).

Відповідно до п.136 Положення №164 користувач зобов`язаний, зокрема, зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Згідно ч.3 ст.87 Закону України "Про платіжні послуги" платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи документів, проведення спірних транзакцій супроводжувалось підписанням платежу директором ОСОБА_5 з типової IP адреси (87.244.179.16) та відправленням платежів до НБУ на подальшу перевірку та опрацювання, а всі дії при здійсненні платіжної операції опрацьовані та підписані за допомогою КЕП директора позивача ОСОБА_5. 248197DDFAB977EEDD04, який був чинним на момент вчинення транзакцій (кваліфікований електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, створений як SmartID).

При цьому, SmartID - це кваліфікований електронний підпис (КЕП), який відповідає всім законним вимогам та прирівнюється за юридичною силою до власноручного, зберігається в хмарному сховищі, тому його неможливо втратити, викрасти чи скопіювати. Даний ключ є єдиним та збережений в системі банку "Приват24 для бізнесу".

Так, відповідно до абз.1 ч.3 розділу Загальні положення Положення №164 автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача та/або належність користувачу певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача.

Відповідно до ст.68 Закону України "Про платіжні послуги" визначено, що автентифікація - це електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою.

Електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, а також їх автентифікація здійснюється відповідно до абз.1 ч.2 ст.17 Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", згідно якого засобом електронної ідентифікації є носій інформації, який містить ідентифікаційні дані особи і використовується для автентифікації особи під час надання та/або отримання електронних послуг.

Авторизація це процедура отримання дозволу на проведення операції з використанням платіжного інструменту (абз.2 ч.3 Загальних положень Положення НБУ №164).

Згідно п.146 Положення НБУ №164 власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Тобто зазначені норми Положення НБУ №164 визначають підставу перекладення тягаря доказування на Банк, а саме: проведення транзакції без автентифікації платіжного інструменту і його держателя.

Однак, як вже вказувалося судом, всі спірні перекази грошових коштів з рахунку позивача здійснені за допомогою КЕП, який прирівнюється до особистого підпису його власника, а матеріали справи містять докази чинності сертифікатів КЕП.

Відтак, оскільки Банком проведено автентифікацію підписантів в особі директора позивача, це виключає відповідальність банку за проведення спірних транзакцій.

Згідно долучених відповідачем до відзиву на позов доказів, операції з рахунку позивача 13.06.2024 були проведені з типових IP-адрес позивача та підписані директором ОСОБА_5 за допомогою дійсного КЕП, а активність 14.06.2024 з іншої IP-адреси не доводить списання грошових коштів сторонніми особами 13.06.2024 внаслідок інциденту кібербезпеки та могла потенційно відбуватися за допомогою VPN, оскільки тоді відображається саме ІР-адреса сервера, а не фактична IP-адреса.

У ч.2 ст.87 Закону України "Про платіжні послуги" зазначено, що платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції. У разі виявлення невідповідності інформації платник має відшкодувати надавачу платіжних послуг шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації.

Тобто, перевірка реквізитів отримувача коштів перед їх відправленням покладається на самого позивача.

Отже, в даному випадку жодними належними та допустимими доказами з боку позивача не підтверджено неправомірність дій відповідача щодо здійснення оспорюваних платіжних операцій.

За змістом ст.11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Статтею 202 Цивільного кодексу України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем та відповідачем укладено договір шляхом підписання позивачем заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг зі зразками підписів і відбитком печатки, згідно якої позивач у повному обсязі приєднався до Умов та правил надання банківських послуг Акціонерним товариством Комерційним банком "Приватбанк" (Умов), які розміщені в мережі Інтернет на сайті банку www.privatbank.ua, які разом із пам`яткою клієнта та тарифами становлять договір банківського рахунка (договір).

Відповідно до п.3.1.3.1.1. Умов оперативне ведення клієнтом своїх рахунків у Банку та обмін технологічною інформацією, визначеної цим договором, клієнт може здійснювати за допомогою систем дистанційного обслуговування згідно чинного законодавства України, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку.

Згідно 3.1.3.1.2. Умов клієнт, виходячи з технічних можливостей своїх та Банку, подає до Банку платіжні інструкції, які сформовані (відправлені) платником в електронній формі (далі - платіжна інструкція) використовуючи системи дистанційного обслуговування.

За змістом п.3.1.3.1.3. Умов сторони узгодили можливість використання клієнтом наступних систем дистанційного обслуговування: система "Приват24 для бізнесу"/"Приват24", в т.ч. мобільна версія, сервіси "LiqPay" та АТМ, ТСО, месенджери та будь-які інші системи "клієнт - банк", "клієнт - Інтернет - банк", "телефонний банкінг", "миттєва безконтактна оплата", якщо Банком надається така технічна можливість.

Відповідно до п.3.1.3.2.1. Умов система "Приват24 для бізнесу" призначена для управління реальними банківськими рахунками через мережу Інтернет. Система надає клієнтам комплекс банківських послуг цілодобово в режимі реального часу з будь-якої точки, що має вхід в Інтернет.

Система "Приват24 для бізнесу" на підставі платіжних інструкцій клієнта може виконувати функції надання інформаційних послуг згідно з переліком, що зазначений в договорі, здійснення операцій за рахунком клієнта. Всі операції здійснюються за допомогою платіжних інструкцій, які оформляє уповноважена/довірена особа клієнта в системі "Приват24 бізнесу" (п.3.1.3.2.2. Умов).

Згідно п.3.1.3.2.4. Умов під час здійснення розрахунків за допомогою системи "Приват24 для бізнесу" застосовуються платіжні інструкції. Обов`язкові реквізити платіжної інструкції, що використовуються в системі "Приват24 для бізнесу", встановлюються чинним законодавством України, у тому числі нормативно-правовими актами Національного банку.

Під час використання системи "Приват24 для бізнесу" Банк щоденно архівує платіжні інструкції, які відправлені клієнтом, та зберігає їх протягом установленого строку згідно чинного законодавства України, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку (п.3.1.3.2.6. Умов).

Відповідно до п.3.1.3.2.7. Умов підписання платіжних інструкцій у системі "Приват24 для бізнесу" здійснюється шляхом накладення клієнтом: кваліфікованого електронного підпису; простого електронного підпису, або іншим способом відповідно до вимог чинного законодавства, якщо інше не передбачено цим договором.

Під час використання системи "Приват24 для бізнесу" клієнт зобов`язаний дотримуватися всіх вимог безпеки оброблення платіжних інструкцій, встановлених Банком та законодавством (п.3.1.3.5.1. Умов).

Банк не несе відповідальність за збереження коштів та даних клієнта у разі розголошення/втрати уповноваженими/довіреними особами клієнта відомостей про логін та пароль або токен та інших даних, необхідних для роботи в системі "Приват24 для бізнесу", а також у разі передачі КЕП третім особам (п.3.1.3.7.2. Умов).

Згідно п.3.1.3.7.3. Умов Банк не несе відповідальності за несанкціонований доступ до сховища ключів клієнта під час реєстрації/авторизації в системі "Приват24 для бізнесу" в разі відсутності ліцензійного програмного забезпечення, відсутність антивірусних та антишпигунських програм, що забезпечують захист від несанкціонованого доступу до інформації клієнта на персональному комп`ютері користувача, з якого здійснюється реєстрація.

Використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України "Про електронні довірчі послуги" згідно якого автентифікація - це електронна процедура, яка дає змогу підтвердити електронну ідентифікацію фізичної, юридичної особи, інформаційної або інформаційно-комунікаційної системи та/або походження та цілісність електронних даних (ст.1).

Згідно ст.18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо: перевірку кваліфікованого електронного підпису чи печатки проведено засобом кваліфікованого електронного підпису чи печатки; перевіркою встановлено, що відповідно до вимог цього Закону на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки був чинним кваліфікований сертифікат електронного підпису чи печатки підписувача чи створювача електронної печатки; за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки; під час перевірки за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки отримано підтвердження того, що особистий ключ, який належить підписувачу чи створювачу електронної печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; під час перевірки підтверджено цілісність електронних даних в електронній формі, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи документів, всі спірні платежі були підписані за допомогою КЕП (кваліфікований електронний підпис), що належать директору позивача.

Відповідно до п.27 ч.1 ст.1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

Частиною 1 ст.23 Закону України "Про електронні довірчі послуги" визначено, що під час надання кваліфікованих електронних довірчих послуг використовуються кваліфіковані сертифікати електронного підпису, кваліфіковані сертифікати електронної печатки та кваліфіковані сертифікати автентифікації веб-сайту (далі - кваліфіковані сертифікати відкритих ключів).

Згідно з ч.2 ст.23 Закону України Закону України "Про електронні довірчі послуги" перелічені обов`язкові реквізити, які повинні містити кваліфіковані сертифікати відкритих ключів.

Таким чином, якщо користувач кваліфікованого електронного підпису пройшов відповідну ідентифікацію та отримав кваліфіковані сертифікати відкритих ключів, як додатковий механізм, що пов`язує власника з його даними з державних реєстрів це, по суті, гарантує посвідчення особи.

Саме особа, яка має кваліфікований електронний підпис, несе відповідальність за його вказання в реквізитах електронного документа.

Відповідно до ст.12 Закону України "Про електронні довірчі послуги" користувачі електронних довірчих послуг зобов`язані забезпечувати конфіденційність та неможливість доступу інших осіб до особистого ключа; невідкладно повідомляти надавача електронних довірчих послуг про підозру або факт компрометації особистого ключа; не використовувати особистий ключ у разі його компрометації, а також у разі скасування або блокування сертифіката відкритого ключа.

Отже, на самого власника особистого ключа покладається обов`язок повідомляти про його компрометацію для унеможливлення вчинення незаконних дій з використанням особистого ключа особи.

За твердженнями позивача, його уповноважена особа - директор не втрачав КЕП за допомогою якого можливо було здійснити оскаржувані платежі.

Позивач не надав суду належних, допустимих та вірогідних доказів того, що платіжні доручення, на підставі яких були списані кошти з рахунку позивача на рахунки інших осіб не містили ЕЦП позивача чи доказів того, що позивачем було повідомлено банк про компрометацію особистих ключів повноважних осіб підприємства, КЕП директора позивача ОСОБА_5 в статусі відкликаний з 14.06.2024, а до 14.06.2024 від позивача не було жодного звернення до Банку щодо чинності цього електронно-цифрового підпису чи будь якої підозрілої діяльності.

Враховуючи той факт, що проведення спірних операцій супроводжувалося підписанням відповідних платіжних інструкцій КЕП директора позивача, всі ризики щодо використання такого підпису несе саме користувач.

Твердження позивача про те, що стався кіберінцидент також є не доведеним. В матеріалах справи відсутні переконливі докази того, що спірні операції на рахунку позивача відбулися внаслідок несанкціонованого втручання неавторизованих осіб у систему "Приват24 для бізнесу".

За змістом ст.38 Закону України "Про платіжні послуги" користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Під втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації.

Відповідно до п.4 ст.87 Закону України "Про платіжні послуги" платник зобов`язаний негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити надавача платіжних послуг у визначеному договором порядку про факт виконання з його рахунку неналежної або неакцептованої платіжної операції для отримання відшкодування за такою операцією. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. (ч.5 ст.87 Закону України "Про платіжні послуги").

Оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження невиконання чи неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

За таких обставин, враховуючи наведене вище у сукупності, суд дійшов висновку щодо необґрунтованості позовних вимог позивача.

З огляду на наведене всі інші клопотання та заяви, доводи та міркування учасників судового процесу відповідно залишені судом без задоволення і не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду стосовно відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з ст.129 Господарського процесуального кодексу України, приймаючи до уваги висновки суду про відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати залишаються за позивачем.

Керуючись ст.ст.74, 129, 238-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В позові відмовити повністю.

2. Судові витрати позивача залишити за позивачем.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст.ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 22.01.2026

Суддя Ю.М.Смирнова