ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/876/25

Господарський суд Рівненської області у складі головуючої судді Бережнюк В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго"

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України"

про визнання недійсним рішення комісії

Секретар судового засідання Мамчур А.Ю.

Представники:

від позивача Мицько Р.М.

від відповідача Янкевич Л.Д.

Суть спору.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" про визнання недійсним Рішення комісії Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України", протокол засідання № 22 від 10.04.2025 про задоволення акту 22 від 11.03.2025 про порушення п.п.1 п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем та проведення нарахувань передбачених п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в протоколі засідання Комісії зазначено, що комерційний ВОГ працював в позаштатному режимі, за результатами позачергової повірки лічильник визнаний непридатним до подальшого застосування, на підставі чого Оператором ГРМ прийнято рішення про задоволення акту про порушення та проведення нарахувань, передбачених п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ. Обсяг донарахованого об`єму природного газу склав 33 321,01 м3 вартістю 741 301,84 грн. з ПДВ.

На переконання позивача, виникнення сумніву щодо метрологічних характеристик лічильника газу не є підставою для визнання роботи комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі. За відсутності об`ємів газу, які не могли бути обліковані через роботу в позаштатному режимі (пошкодження, сторонні шуми) перерахунок газу на підставі підпункту 1 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС не здійснюється. Якщо за результатами вчасної (до визначеної свідоцтвом повірки дати) періодичної повірки встановлено непридатність лічильника до застосування лише внаслідок його невідповідності нормативним документам у сфері метрології, наслідки, передбачені підпунктом 1 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС, а саме визначення обсягу переданого (прийнятого) газу за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання, не настають. За наявності справного обчислювача (коректора) об`єму газу, який не містить зареєстрованих та зафіксованих у звітах повідомлень про роботу лічильника газу в позаштатному режимі, несправність лічильника внаслідок його невідповідності нормативним документам у сфері метрології, встановлена за результатами позачергової або експертної повірки, не є підставою для здійснення перерахунку споживачу об`єму розподіленого (спожитого) природного газу відповідно до пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС. (позиція ВС від 12.06.2024 справа 910/12748/22).

Позивач вказує, що витоки газу через пошкодження на фланці лічильника актом перевірки не зафіксовані. Сторонні шуми в роботі лічильника за наслідком позачергової повірки не підтверджені. Обчислювач визнано справним. Позаштатний режим роботи, аварійні ситуації в журналі Обчислювача відсутні. Відсутній причинний зв`язок між пошкодженням корпусу лічильника та обліком газу.

15 жовтня 2025 року від відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" надійшов відзив на позов. Серед іншого відповідач пояснює, що причина перерахунку розподіленого природного газу робота комерційного ВОГ в позаштатному режимі внаслідок чого споживання природного газу обліковувалося некоректно. Згідно з актом-розрахунком № 22 від 10.04.2025 за виявлення роботи лічильника газу РГК G -100 № 6066 в позаштатному режимі та визнання його непридатним до застосування, відповідачу відповідно до п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проведено з урахуванням наступного: при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням такого: при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, а також при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

В зв`язку з тим, що дату виходу з ладу ЗВТ в даному випадку неможливо визначити достовірно, а встановлення та опломбування справного ЗВТ відбулося 11.03.2025 об 11:00 год, період розрахунку становить: з 07:00 год 01.03.2025 по 11:00 год 11.03.2025 (244 години). З врахуванням найменування неопломбованого газоспоживаючого обладнання (ГСО), встановленого в точці комерційного обліку на об`єкті споживача Модуль нагріву МН120 Bernard в кількості з шт., Модуль нагріву Фег-Вестал AF105H в кількості 9 шт., з врахуванням номінальної витрати природного газу на одиницю ГСО та кількості годин роботи неопломбованого газового обладнання перерахований об`єм газу становить 41 350,61 куб. м. Оскільки за період з 07:00 год 01.03.2025 по 11:00 год 11.03.2025 за вузлом обліку було обліковано та реалізовано 8032,60 м 3 природного газу то донарахуванню підлягають 41 350,68 8 032,60 = 33 321,01 м 3 . Середньоарифметичне значення маржинальної ціни придбання, визначеної Оператором ГТС відповідно до положень Глави 6 Розділу ХІV Кодексу ГТС, протягом періоду необлікованого природного газу становить 22,24728 грн з ПДВ за 1 м3 природного газу. Таким чином, загальна вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу становить 741 301,84 грн з ПДВ.

Відповідач пояснює, що підставою для визнання лічильника газу РГК G6100 непридатним є не тільки невідповідність його метрологічним характеристикам а і нечіткість зчитування показів, невідповідність ЛГ вимогам ЕД (зламане вухо), похибка на витраті Qmin становить -2,46. Нормами Кодексу газорозподільних систем передбачено донарахування за самим лише фактом непридатності приладу обліку, і воно не ставиться у залежність від наявності або відсутності вини споживача або несанкціонованого втручання споживача в роботу ЗВТ (аналогічна правова позиція викладена в постановs Верховного Суду від 24.12.2019 року у справі № 906/102/18).

Відповідач просить у позові відмовити.

21 жовтня 2025 року від позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" надійшла відповідь на відзив. Наголошує, що актом перевірки виявлено наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу РГК G -100 № 6066, що стало підставою для висновку працівника Оператора ГРМ про позаштатний режим роботи лічильника. Експертиза не підтвердила сторонні шуми підчас роботи лічильника. За таких обставин, висновки викладені в акті перевірки та акті про порушення в цій частині не знайшли експертного підтвердження, а гуртуються на припущенні працівника Оператора ГРМ. Тож маючи на руках висновок експерта, що не підтвердив припущення працівника Оператора ГРМ, рішення про донарахування об`ємів газу на підставі акту перевірки та порушення за роботу в позаштатному режимі, таке рішення ґрунтується на припущеннях. Оператор ГРМ не спростував доводи позову про відсутність необлікованих об`ємів газу через виявлені пошкодження у місці на вихідному фланці, що не впливає на правильність обчислення об`ємів газу та виключає позаоблікове споживання газу. Підставою перерахунку об`ємів газу через позаштатний режим роботи є встановлення складу правопорушення а саме в результаті позаштатного режиму об`єми газу не обліковувались, або обліковувались некоректно . За відсутності об`ємів газу, які не могли бути обліковані через роботу в позаштатному режимі (пошкодження, сторонні шуми) перерахунок газу на підставі підпункту 1 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС не здійснюється.

27 жовтня 2025 року від відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" надійшли заперечення на відповідь на відзив. Серед іншого зауважує, що посилання позивача на те, що у разі наявності справного обчислювача (коректора) об`єму газу, який не містить зареєстрованих та зафіксованих у звітах повідомлень про роботу лічильника газу в позаштатному режимі, несправність лічильника внаслідок його невідповідності нормативним документам у сфері метрології, встановлена за результатами позачергової або експертної повірки не є підставою для здійснення перерахунку споживачу об`єму розподіленого (спожитого) природного газу відповідно до п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ - є безпідставним, що спростовується судовою практикою, яка склалась при розгляді аналогічної категорії спорів. (справи №, № 906/70/22, 904/3618/20, 904/628/22 та інші), про що детально вказано у відзиві на позовну заяву. Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), що виникає в результаті пошкодження лічильника, несправності лічильника внаслідок його невідповідності нормативним документам у сфері метрології, встановленої за результатами позачергової або експертної повірки (абзац 2 підпункту 2 пункту 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ). Відтак, вважає, що перерахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 741 301,84 грн проведено позивачу правомірно, а пред`явлений позов про визнання недійсним рішення та скасування донарахувань об`єму та обсягу природного газу є безпідставним.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 22 вересня 2025 року відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 21 жовтня 2025 р. на 10:40 год.

15 жовтня 2025 року від відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" надійшов відзив на позов.

21 жовтня 2025 року від позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою від 21.10.2025 підготовче засідання відкладено на 05 листопада 2025 р. на 11:40 год.

У зв`язку з відсутністю з`єднання з мережею Інтернет, тимчасовою технічною несправністю онлайн сервісу відеоконференцзв`язку (пошук в мережі Інтернет здійснюється за посиланням: https://vkz.court.gov.ua/), та тимчасовою неможливістю доступу до системи "Електронний суд", судове засідання у справі 918/876/25, призначене на 05 листопада 2025 року на 11 год. 40 хв., не відбулося. Про що уповноваженими працівниками суду складено акт від 05.11.2025.

27 жовтня 2025 року від відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою від 05.11.2025 підготовче засідання відкладено на 11 листопада 2025 р. на 10:45 год.

Ухвалою від 11.11.2025 закрито підготовче провадження у справі № 918/876/25. Призначено справу до судового розгляду по суті на 03 грудня 2025 р. на 13:00 год.

У судовому засіданні 03.12.2025 розпочато слухання справи по суті. Позивач та відповідач надали пояснення щодо спору. Позивач просить позов задоволити. У свою чергу відповідач позов не визнає та просить відмовити у його задоволенні.

Суд дослідив докази, які містяться у справі.

03.12.2025 оголошено перерву до 23 грудня 2025 року на 10:00 год. для підготовки сторін до судових дебатів.

23.12.2025 позивач та відповідач виступили у судових дебатах.

Суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Суд розглянув документи і матеріали, які подані учасниками процесу, дав правову оцінку доказам, які мають значення для вирішення справи, та дійшов наступних висновків.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" на підставі типового договору розподілу природного газу (надалі Договір), форма якого затверджена постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2498, отримує послуги розподілу природного газу. на підставі заяви приєднання № ТА-1616 від 01.01.2024 р. (арк.с. 11).

Відповідно до 1.3. Договору, цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641 та 642 Цивільного Кодексу України на невизначений строк.

Факт користування послугами на договірних засадах між ТОВ "Рівнетеплоенерго" та Оператора ГРМ в особі Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України" не оспорюється.

За умовами п. 2.1. Договору Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послугу з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором.

Підпункт 4 пункту 7.2. Договору передбачає, що Оператор ГРМ має право перевіряти роботу комерційного вузла обліку (лічильника газу), у тому числі встановленого на об`єкті Споживача, у порядку, визначеному Кодексом газорозподільних систем.

Положеннями п.5.3 Договору визначено, що при здійсненні обліку спожитого природного газу Споживачем, що не є побутовим, за розрахункову одиницю розподіленого та спожитого природного газу береться один кубічний метр (м куб.) природного газу, приведений до стандартних умов згідно з вимогами, визначеними в Кодексі газорозподільних систем.

У разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем при обліку спожитого природного газу побутовим Споживачем та Споживачем, що не є побутовим, за розрахункову одиницю розподіленого та спожитого природного газу беруться об`єми природного газу, які нараховуються згідно з вимогами Кодексу газорозподільних систем.

Пунктом 2.3. Договору розподілу природного газу передбачено, що окрім договору сторони зобов`язуються керуватися Законом України "Про ринок природного газу" та Кодексом ГРМ.

11.03.2025 працівниками Оператора ГРМ при проведенні перевірки на об`єкті ТОВ "Рівнетеплоенерго" за адресою: м. Рівне, вул. Буковинська,12, корпус А, було складено акт про порушення № 22 та встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: порушення пп.1, п. 3 , глави 2, розділу ХІ Кодексу ГРМ - пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно сторонні звуки в корпусі лічильника при споживанні газу, пошкодження корпусу лічильника (Місце приєднання до вихідного фланця). Несправність індикатора обчислювача. (арк.с. 13).

При проведенні перевірки усунуто порушення: ЗВТ демонтовано для проведення позачергової повірки встановлено підмінні ЗВТ.

11.03.2025 об 11:00 складено Акт розпломбування лічильника РГК G100 за №6066 показник 94867,60 м3 дата повірки 13.09.2023 з зняттям Пломб. Коректор (обчислювач) об`єму газу Універсал -02 за №9189 показник 94867,60 м3 дата повірки 09.08.2023. Перетворювач тиску РС-28 за №01113508 дата повірки 03.07.2024. Перетворювач температури ПВТ-01 за №10885 дата повірки 03.07.2024. (арк.с. 14)

11.03.2025 об 11:00 складено Акт встановлення та пломбування лічильника РГК G100 за №0302 дата повірки 11.03.2025 з встановленням пломби. (арк.с. 15)

11.03.2025 об 11:00 складено Акт перевірки вузла обліку природного газу та протоколи про направлення на позачергову чи експертну повірку лічильника газу та обчислювача газу. (арк.с. 12, 16, 17)

За результатами позачергової повірки встановлено, що лічильник газу РГК G -100 №6066 не відповідає вимогам ДСТУ 9034:2020 Лічильники газу роторні. Згідно протоколу випробувань, похибка на витраті Qmin = -2,46, що відображено у Довідці про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 5л/1718 від 18.03.2025 виданій ДП "Львівстандартметрологія" (Рівненська філія). (арк.с. 18)

Також 18.03.2025 Рівненською філією ДП "Львівстандартметрологія" видано свідоцтво за результатами проведання позачергової повірки Про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 5М/2940 про те, що обчислювач Універсал 02 відповідає вимогам ДСТУ 9039:2020 Обчислювачі для лічильників газу електронні. (арк.с. 20)

У подальшому ТОВ "Рівнетеплоенерго" листом №02-09/951 від 07.04.2025 у відповідь на лист за №2168-25 від 07.03.2025р. рівненської філії ТОВ "Газорозподільні мережі України" надало пояснення, що пошкодження корпусу лічильника, шуми на корпусі лічильника, були наявні до та після ремонту, чергової повірки в ТОВ "Зеро" 13.09.2023р., вхідного контролю та встановлення в ВОГ на котельні за участі Оператора ГРМ, а несправність індикатора обчислювача через часткове миготіння дисплея коректора, не впливає на роботу коректора. Покази лічильника співпадають з показами коректора (інформація про аварійні ситуації в коректорі відсутні). (арк.с. 29)

У зв`язку з визнанням лічильника газу непридатним, у відповідності до п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, акт про порушення 22 від 11.03.2025 було передано на розгляд комісії Рівненської філії ТОВ "Газорозподільні мережі України" з розгляду актів про порушення споживачами природного газу вимог Кодексу газорозподільних систем

Комісією Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України", згідно протоколу засідання комісії № 22 від 10.04.2025 було задоволено акт 22 від 11.03.2025 про порушення п.п.1 п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. (арк.с. 30)

Зокрема, в протоколі засідання Комісії зазначено, що комерційний ВОГ працював в позаштатному режимі, за результатами позачергової повірки лічильник визнаний непридатним до подальшого застосування, на підставі чого Оператором ГРМ прийнято рішення про задоволення акту про порушення та проведення нарахувань, передбачених п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ.

На підставі рішення № 22 від 10.04.2025 про задоволення акту, згідно Акту-розрахунку необлікованого об`єму газу від 10.04.2025 проведено перерахунок з 07:00 год 01.03.2025 по 11:00 год 11.03.2025 (момент встановлення справного лічильника) обсягів газу. (арк.с. 31-32)

Обсяг донарахованого об`єму природного газу склав 33 321,01 м3 вартістю 741 301,84 грн. з ПДВ.

Вказані вище обставини стали підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду, в якому останній просив визнати недійсним Рішення комісії Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України", протокол засідання № 22 від 10.04.2025 про задоволення акту 22 від 11.03.2025 про порушення п.п.1 п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем та проведення нарахувань передбачених п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Спірні господарські правовідносини сторін виникли із укладеного ними договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим) та регулюються положеннями Кодексу ГРС, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕП) від 30.09.2015 № 2494, який визначає взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Дія цього Кодексу поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників (пункт 3 глави 1 розділу І Кодекс ГРС).

Відповідно до визначення термінів, що містяться у пункті 4 глави 1 розділу I Кодексу ГРС:

оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління;

споживач природного газу (споживач) - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, об`єкти якої в установленому порядку підключені до/через ГРМ Оператора ГРМ, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу.

За умовами пункту 2 Глави 1 Розділу VІ Кодексу визначено, що доступ споживачів, у тому числі побутових споживачів, до ГРМ для споживання природного газу надається за умови та на підставі укладеного між споживачем та Оператором ГРМ (до ГРМ якого підключений об`єкт споживача) договору розподілу природного газу, що укладається за формою Типового договору розподілу природного газу, затвердженого 30.09.2015 № 2498, в порядку, визначеному цим розділом.

Відповідно до п. 1.3 розділу 1 типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2498, цей договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641 та 642 Цивільного Кодексу України на невизначений строк. Фактом приєднання споживача до умов цього договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір, зокрема, надання підписаної споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 1 (для побутових споживачів) або у додатку 2 (для споживачів, що не є побутовими) до цього договору, яку в установленому порядку Оператор ГРМ направляє споживачу Інформаційним листом за формою, наведеною у додатку 3 до цього договору, та/або сплата рахунка Оператора ГРМ, та/або документально підтверджене споживання природного газу.

Договір розподілу регламентує порядок та умови забезпечення цілодобового доступу до газорозподільної системи, розподіл (переміщення) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта споживача та переміщення природного газу з метою фізичної доставки Оператором ГРМ обсягів природного газу до об`єкта споживача, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи (п. 1.1 розділу І Договору).

Оператор ГРМ зобов`язується надати споживачу послугу з розподілу природного газу, а споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим договором (п. 2.1 Договору).

Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС визначається, що вузол обліку природного газу /вузол обліку/ ВОГ - сукупність засобів вимірювальної техніки, зокрема лічильник газу або звужуючий пристрій, та допоміжних засобів, призначених для вимірювання, реєстрації результатів вимірювання та розрахунків об`єму природного газу, зведених до стандартних умов, визначених законодавством.

Відповідно до пункту 2 глави 2 розділу Х Кодексу ГРС до складу комерційного ВОГ на базі лічильника газу в комплекті з вбудованим чи окремим коректором або обчислювачем об`єму газу, зокрема входять: лічильник газу; коректор або обчислювач об`єму газу; датчик тиску та/або температури газу, тощо.

Комерційний вузол обліку газу споживача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" за адресою: м. Рівне, вул. Буковинська,12, корпус А, включає як засоби вимірювальної техніки, так і допоміжне обладнання, які є єдиним вузлом, який здійснює комерційний облік природного газу.

У пункті 6 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРС (абзаци 1-3) визначено обов`язки власника (користувача) комерційного ВОГ у випадку виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, до яких належить також лічильник, та перелік ситуацій, які кваліфікуються як позаштатний режим роботи.

Згідно із п. 6 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРС у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.

Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ включає:

1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо;

2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу;

3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ;

4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення;

5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів;

6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Зміст визначення "позаштатний режим роботи" характеризується переліком ознак, які самостійно або в своїй сукупності створюють його юридичне наповнення. Водночас хоча зазначений перелік і не є вичерпним, однак, з огляду на правову природу відносин з газопостачання та правовий статус його суб`єктів, наявність зазначених ознак підлягає доведенню саме оператором ГРМ, насамперед шляхом їх фіксації у відповідному акті. Ознаки позаштатного режиму повинні бути належним чином встановлені та зафіксовані оператором ГРМ, а для вирішення питання щодо наявності ознак роботи в позаштатному режимі відповідно до критеріїв визначених Кодексом ГРС недостатньо лише зазначати що "має місце порушення в роботі ЗВТ", а підлягає доведенню факт інших ознак порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ з боку споживача, що стали причиною позаштатного режиму роботи.

Іншими словами, у випадку виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, представником оператора ГРМ складається акт про порушення, в якому має бути вказано вид, обставини і суть порушення, що визначає порядок визначення необлікованих об`ємів природного газу та їх режим нарахування.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем було проведено перевірку комерційного ВОГ позивача за адресою: м. Рівне, вул. Буковинська, 12 А.

У п. 3 гл. 2 розд. ХІ Кодексу ГРС встановлено, що до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать:

1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно;

2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно;

3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об`єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно;

4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.

Главою 4 розділу ХІ Кодексу ГРС встановлено порядок визначення необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування споживачу (несанкціонованому споживачу), що не є побутовим у разі виявлення оператором ГРМ порушень.

Відповідно до пп. 1 п. 4 гл. 4 розд. ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням такого: 1) при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ; 2) у разі якщо при вимірюванні лічильником газу або звужуючим пристроєм та/або датчиком різниці тиску перевищується діапазон вимірювання або вони працюють в позаштатному режимі, про що є зареєстровані та зафіксовані у звітах обчислювача чи коректора об`єму газу повідомлення про наявні аварійні/діагностичні ситуації (несправність), об`єм розподіленого (спожитого) природного газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання - перерахунки проводяться за фактичний час тривалості аварійної/позаштатної ситуації; 3) у випадку виявлення порушення герметичності імпульсних ліній системи вимірювання різниці тиску на комерційному ВОГ на базі змінного перепаду тиску витоків газу на імпульсній трубці до перетворювача різниці тиску перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться, виходячи зі значення різниці тиску, яка дорівнює значенню верхньої межі діапазону вимірювань перетворювача тиску, або зі значення номінальної проєктної потужності встановленого неопломбованого газоспоживаючого обладнання. До розрахунку приймається отримане найменше значення витрати газу. Перерахунок проводиться за період з дати останньої перевірки. Якщо така перевірка не проводилася в розрахунковий період, то з початку розрахункового періоду. У всіх інших випадках виявлення порушення герметичності газопроводів розрахунок втрат природного газу проводиться відповідно до Методик визначення питомих виробничо-технологічних втрат/витрат природного газу.

Вказана норма (зокрема підпункт 1 пункту 4) передбачає здійснення відповідного перерахунку оператором ГРМ, зокрема, у випадку визнання лічильника непридатним за результатами позачергової або експертної оцінки.

Такий підхід дозволяє кваліфікувати пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або роботу комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, як порушення "не з вини споживача", оскільки споживач у цих випадках не здійснював несанкціонованого втручання, водночас міг виявити пошкодження ЗВТ/лічильника газу або позаштатний режим роботи, що за п. 6 гл. 6 розділу Х Кодексу ГРС охоплює ситуації, які споживач може виявити.

Схожа правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №927/770/18.

Згідно з п. 8 гл. 4 розд. ХІ Кодексу ГРС у разі своєчасного (до виявлення порушення представником оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем оператора ГРМ про пошкодження ЗВТ/лічильника газу або пломби (крім її відсутності) та за умови відсутності пошкодження пломби з прихованими заходами чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу процедура, передбачена цією главою, не застосовується (крім періоду відсутності пошкодженого ЗВТ/лічильника газу, що був направлений на експертизу та/або позачергову чи експертну повірку).

Отже, у випадку повідомлення про позаштатний режим роботи лічильника газу до виявлення цих обставин оператором ГРМ, процедура перерахунку необлікованого споживання природного газу може застосовуватися лише щодо періоду відсутності пошкодженого ЗВТ/лічильника газу, що був направлений на експертизу та/або позачергову чи експертну повірку, до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. Водночас, у випадку встановлення позаштатного режиму роботи лічильника газу оператором ГРМ самостійно, якщо не було виявлено несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ, як це передбачено пп. 1 п. 4 гл. 4 розд. ХІ Кодексу ГРС, процедура перерахунку необлікованого споживання природного газу може застосовуватися за період з дати виходу з ладу ЗВТ, або (1)з початку розрахункового періоду, якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно встановити, (2)з дати прострочення періодичної повірки, якщо таке порушення є доведеним, до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Так, у постанові Верховного Суду від 02.12.2020 року у справі № 906/962/18 викладено правову позицію, відповідно до якої у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.

Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

Для цілей визначення необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування споживачу (несанкціонованому споживачу), що не є побутовим, Кодекс ГРС розмежовує несправність лічильника, що сталася внаслідок його пошкодження, та несправність лічильника, що сталася внаслідок позаштатного режиму роботи.

Як вбачається з Акту №22 про порушення від 11.03.2025 працівниками Оператора ГРМ при проведенні перевірки на об`єкті ТОВ "Рівнетеплоенерго" за адресою: м. Рівне, вул. Буковинська,12, корпус А, встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: порушення пп.1, п. 3 , глави 2, розділу ХІ Кодексу ГРМ - пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, сторонні звуки в корпусі лічильника при споживанні газу, пошкодження корпусу лічильника (Місце приєднання до вихідного фланця). Несправність індикатора обчислювача.

При проведенні перевірки усунуто порушення: ЗВТ демонтовано для проведення позачергової повірки встановлено підмінні ЗВТ.

За результатами позачергової повірки встановлено, що лічильник газу РГК G -100 №6066 не відповідає вимогам ДСТУ 9034:2020 Лічильники газу роторні. Згідно протоколу випробувань, похибка на витраті Qmin = -2,46, що відображено у Довідці про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 5л/1718 від 18.03.2025 виданій ДП "Львівстандартметрологія" (Рівненська філія).

Крім того, суд враховує, що матеріалами справи не підтверджено пошкодження пломб, встановлених на комерційному ЗВТ позивача чи несанкціонованого втручання в роботу такого ЗВТ.

Враховуючи вищезазначене та той факт, що позивачем не було самостійно повідомлено відповідача про роботу комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, сторонні звуки в корпусі лічильника при споживанні газу, пошкодження корпусу лічильника (Місце приєднання до вихідного фланця), несправність індикатора обчислювача, та вжиття відповідачем заходів щодо належного виконання зобов`язань згідно з умовами договору, суд зважає на те, що до спірних правовідносин не підлягають застосуванню положення абзацу 1 пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС.

Комісією Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України", згідно протоколу засідання комісії № 22 від 10.04.2025 було задоволено акт 22 від 11.03.2025 про порушення п.п.1 п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. Зокрема, в протоколі засідання Комісії зазначено, що комерційний ВОГ працював в позаштатному режимі, за результатами позачергової повірки лічильник визнаний непридатним до подальшого застосування, на підставі чого Оператором ГРМ прийнято рішення про задоволення акту про порушення та проведення нарахувань, передбачених п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ.

На підставі рішення № 22 від 10.04.2025 про задоволення акту, згідно Акту-розрахунку необлікованого об`єму газу від 10.04.2025 проведено перерахунок з 07:00 год 01.03.2025 по 11:00 год 11.03.2025 (момент встановлення справного лічильника) обсягів газу. Обсяг донарахованого об`єму природного газу склав 33 321,01 м3 вартістю 741 301,84 грн. з ПДВ.

Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України).

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим, у тому числі обмежувати свободу та рівність особи. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (пункт 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004).

Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (постанови Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 554/4741/19, від 18.04.2022 у справі № 520/1185/16-ц, постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20).

Добросовісність - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки) ґрунтується ще на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (подібний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11.11.2021 у справі № 910/8482/18 (910/4866/21), від 03.08.2022 у справі № 910/5408/21).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що доктрина "venire contra factum proprium" (заборони суперечливої поведінки) ґрунтується ще на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини заборони суперечливої поведінки міститься принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (подібний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 910/9397/20, від 10.04.2019 у справі № 390/34/17).

Принцип заборони суперечливої поведінки - є одним із найважливіших принципів загального права. У системі загального права він ґрунтується на "principles of fraud" та є спрямованим на недопущення ситуації, в якій одна сторона може займати іншу позицію в судовому розгляді справи, що відрізняється від її більш ранньої поведінки або заяв, якщо це ставить протилежну сторону у невигідне становище. Цей принцип виступає своєрідним механізмом гарантування захисту очікувань іншої сторони правовідносин і забезпечення балансу відносин між сторонами. Вказаний принцип "estoppel", зокрема застосовано у практиці Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішенні по справі "Хохліч проти України" (заява № 41707/98).

Частиною другою статті 13 ЦК України передбачено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, а згідно з частиною третьою статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. В разі порушення особою зазначених вимог закону суд може відмовити у захисті її цивільного права та інтересу (ч. 3 ст. 16 ЦК України).

Положення ч. 3 ст. 16 ЦК України є домірним засобом досягнення такої мети, як стимулювання учасників цивільних відносин до добросовісного та розумного здійснення своїх цивільних прав (п. 5.5 Рішення Конституційного Суду України від 28.04.2021р. №2-р(ІІ)/2021).

Суд зауважує, що в обранні варіанта добросовісної поведінки кожна із сторін зобов`язана піклуватися про те, щоб її юридично значущі вчинки були економічно обґрунтованими.

Приймаючи до уваги наведене вище у сукупності, враховуючи обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, оцінивши надані докази, проаналізувавши обставини справи в сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті рішення комісії з розгляду актів про порушення та проведення нарахування об`ємів природного газу діяв в межах своїх повноважень, у порядок та спосіб, встановлений законом, та було повно з`ясовано обставини та документи які мають значення, та які у своїй сукупності стали підставою для задоволення акту про порушення № 22 від 11.03.2025.

Таким чином, в процесі розгляду даного спору, позивачем не доведено протиправність дій відповідача при прийнятті Рішення комісії Рівненської філії Товариства з обмеженою відповідальністю "Газорозподільні мережі України", протокол засідання № 22 від 10.04.2025 про задоволення акту 22 від 11.03.2025 про порушення п.п.1 п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем та проведення нарахувань передбачених п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ.

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна сторона має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Під порушенням розуміється такий стан суб`єктивного права, за яким воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права, пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

За приписами процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес, яке у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл.

Правосуддя, за своєю суттю, визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Зазначені висновки викладено в абзаці 10 пункті 9 рішення Конституційного Суду України № 3-рп/2003 від 30.01.2003 р.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу визначено статтею 16 Цивільного кодексу України.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Підсумовуючи викладені вище фактичні обставини, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з підстав недоведеності та необґрунтованості факту порушення відповідачем прав позивача та охоронюваних законом інтересів в аспекті ст.ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України, за викладених у позовній заяві обставин.

Стосовно інших доводів сторін суд зазначає таке.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 (заява № 4909/04), відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Решта доводів учасників процесу, їх пояснень, поданих до матеріалів справи документів та наданих усних пояснень представників сторін були ретельно досліджені судом, і наведених вище висновків суду не спростовують.

Висновки суду.

Враховуючи вищенаведене, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

Позивач при поданні позову сплатив судовий збір в розмірі 3028,00 грн. Інших витрат заявлено не було.

Відповідач не надав попередній орієнтовний розрахунок судових витрат.

Відповідно до п. 2 ч. 1 та п.1 ч.4 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються, у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови у позові - на позивача.

На підставі ст. 129 ГПК України, у зв`язку з відмовою у позові, витрати по сплаті судового збору в сумі 2 422,40 залишаються за позивачем.

При цьому, позовна заява була подана в електронній формі, з використанням ЄСІКС.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Тож, за подання позову в цій справі підлягав до сплати судовий збір у розмірі 2 422 грн 40 коп. (3 028,00 грн /ставка судового за подання позовної вимоги немайнового характеру у 2025 році х 0,8 /понижуючий коефіцієнт/).

Тому позивач має право звернутися до суду із клопотанням про повернення надлишково сплаченого судового збору 605,60 грн. на підставі п.1 ч.1 ст.7 ЗУ "Про судовий збір".

Керуючись ст.ст. 129, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 29 грудня 2025 року.

Суддя Бережнюк В.В.