ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" грудня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/3788/25

Господарський суд Харківської області у складі

судді Чистякової І.О.

за участю секретаря судового засідання Татаурова В.А.

розглянувши справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )
до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС" (61032, Харківська область, місто Харків, селище Плиткова, будинок 13, ідентифікаційний код 31799640), 2. Територіального центру надання соціальних послуг Основ`янського району м. Харкова (61001, місто Харків, вул. Хмельницького Богдана, будинок, 13, ідентифікаційний код 22672527)
про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити реєстраційні дії
за участю представників сторін:

позивача - не з`явився

відповідача-1 - не з`явився

відповідача-2 - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС" (відповідач-1), Територіального центру надання соціальних послуг Основ`янського району м. Харкова (відповідач-2), у якій просить суд:

1. Визнати припиненими трудові відносини між позивачем ОСОБА_1 та ТзОВ "АРРАКЕС" на підставі ст. 36 КзПП за згодою сторін.

2. Зобов`язати Територіальний підрозділ ЦНАП м. Харкова Основ`янського району вчинити реєстраційну дію щодо зміни відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості про позивача ОСОБА_1 як про директора товариства з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС" та як особу, яка може вчиняти дії від імені товариства з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС" у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивач неодноразово повідомляв Товариство з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС" про своє волевиявлення на звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю "АРРАКЕС" за власним бажанням, однак будь-яких дій щодо звільнення позивача з посади директора Товариства та внесення відомостей до Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зміни відомостей про директора Товариства здійснено не було, чим, за твердженням позивача, порушено його право на працю та її вільний вибір.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.10.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/3788/25. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 08 грудня 2025 року о 09:30. Встановлено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Запропоновано учасникам справи провести перемови на предмет проведення процедури мирного врегулювання спору або укладення мирової угоди та письмово повідомити суд до початку підготовчого засідання про наявність обставин, зазначених у ч. 2 ст. 182 ГПК України. Встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов. Встановлено відповідачам строк для подання заперечення на відповідь на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

05.12.2025 до суду від 2-го відповідача надійшло клопотання (вх.№28414), в якому зазначено, що Територіальний центр надання соціальних послуг Основ`янського району м. Харкова та Територіальний підрозділ ЦНАП м. Харкова Основ`янського району це різні органи Харківської міської ради. Відповідно до Закону України "Про адміністративні послуги" (далі - Закон) Центр надання адміністративних послуг м. Харкова - це постійно діючий робочий орган Харківської міської ради, в якому надаються адміністративні послуги через адміністратора шляхом його взаємодії із суб`єктами надання адміністративних послуг. Відповідно до п. 1.2 Положення про Управління адміністративних послуг Департаменту адміністративних послуг та споживчого ринку Харківської міської ради (далі - Управління), затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 8 скликання від 09.12.2020 № 7/20, керівником Центру надання адміністративних послуг м. Харкова (далі ЦНАП) є директор Департаменту адміністративних послуг та споживчого ринку Харківської міської ради () (далі - Департамент). Заступник директора Департаменту - начальник Управління адміністративних послуг адміністратор здійснює оперативне управління та несе відповідальність за роботу ЦНАП та його територіальних підрозділів. Управління входить до складу Департаменту та діє без права юридичної особи. Адміністратори ЦНАП за посадою є адміністраторами відділів Управління адміністративних послуг Департаменту адміністративних послуг та споживчого ринку, які призначаються на посаду та звільняються з посади розпорядженням міського голови. Основні завдання адміністратора це прийняття від суб`єктів звернень документів, необхідних для надання адміністративних послуг, їх реєстрація та подання їх відповідним суб`єктам надання адміністративних послуг, а також видача результатів надання адміністративних послуг, оформлених суб`єктами надання адміністративних послуг. Реалізацію державної політики у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб підприємців у місті Харкові забезпечує Департамент реєстрації Харківської міської ради (майдан Павлівський, 4, м. Харків, 61003, електронна адреса: ). Враховуючи вищезазначене, Управління адміністративних послуг Департаменту адміністративних послуг та споживчого ринку Харківської міської ради не має повноважень вчиняти затребувані реєстраційні дії. На підставі викладеного, 2-й відповідач просить виключити Центр надання адміністративних послуг м. Харкова зі списку відповідачів у справі № 922/3788/25.

Сторони (їх представники) у судове засідання 08.12.2025 не з`явилися, про дату, час та місце цього засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 08.12.2025 підготовче засідання було відкладено на 22.12.2025 об 11:00 год.

Сторони (їх представники) у судове засідання 22.12.2025 не з`явилися, про дату, час та місце цього засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали.

Дослідивши матеріали справи суд зазначає наступне.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Як вказано судом вище, ухвалою суду від 10.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/3788/25. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 08 грудня 2025 року о 09:30 год.

05.10.2022 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення) визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з п. 37 наведеного розділу Положення підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Як убачається з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" позивач зареєстрував "Електронний кабінет" в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі.

З довідки про доставку документа в кабінет електронного суду, яку отримано з автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" вбачається, що документ в електронному вигляді "Ухвала про відкриття провадження" від 10.11.2025 по справі № 922/3788/25 (суддя Чистякова І.О.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 до його Електронного кабінету: 10.11.2025 о 12:44.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно абз. 2 ч. 6 цієї статті, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, таке рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отож датою вручення позивачу ухвали суду від 10.11.2025 про відкриття провадження - є 10.11.2025.

З урахуванням викладеного, позивач повідомлений про відкриття провадження у справі та про призначення підготовчого засідання у справі на 08.12.2025 о 09:30 год - є 10.11.2025.

Проте позивач (його представник) у судове засідання 08.12.2025 не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

Ухвалою суду від 08.12.2025 підготовче засідання у справі було відкладено на 22.12.2025 об 11:00 год.

Проте представник позивача у судове засідання 22.12.2025 не з`явився, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду, яку отримано з автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду", з якої вбачається, що документ в електронному вигляді "Ухвала про відкладення" від 08.12.2025 по справі № 922/3788/25 (суддя Чистякова І.О.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 до його Електронного кабінету: 08.12.2025 о 19:00 год.

Згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню та обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже учасники справи повинні вчасно, сумлінно, в належний спосіб використовувати всі наявні в них засоби та можливості, передбачені законодавством, з метою запобігання невиправданим зволіканням під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду якщо, зокрема, позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, згідно з частиною 4 статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналізуючи зміст наведених норм процесуального закону, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 дійшла висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду також зауважила, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст. 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд, оскільки особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 4 ст. 226 ГПК України).

Суд також зауважує, що норми статті 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.12.2020 у справі № 925/337/19.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не з`явився в судове засідання 08.12.2025 та 22.12.2025, тобто жодного разу, не повідомив суд про причини неявки та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Зазначені обставини є підставою для залишення позову без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

За приписами ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати, встановлюються законом.

Таким спеціальним законом, що регулює підстави сплати та повернення судового збору, є Закон України "Про судовий збір".

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі, зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки позов залишено без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України у зв`язку з повторним неприбуттям без поважних причин позивача та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, то відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" судовий збір, сплачений за звернення до суду із цим позовом, не підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного та керуючись п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", ст. 41, 42, 120, 123, 202, 226, 232-235, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити позов без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 22.12.2025 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду відповідно до ст. 255-257 ГПК України.

Ухвалу складено (підписано) 22.12.2025.

СуддяІ.О. Чистякова