УХВАЛА

19 грудня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/13321/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Васьковського О.В. - головуючого, Огородніка К.М., Погребняка В.Я.,

розглянувши клопотання Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк"

про розгляд касаційної скарги Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" у судовому засіданні

за матеріалами касаційної скарги Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк»

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2025

у справі №910/13321/22

за заявою ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лоер Консалтинг»

про банкрутство,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 16.12.2025 відкрито касаційне провадження у справі № 910/13321/22 за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2025 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

18.12.2025 до Верховного Суду через систему "Електронний суд" надійшло клопотання від Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, мотивоване тим, що ухвалою апеляційного суду обмежено права учасника справи про банкрутство на апеляційне оскарження, що порушує принцип доступу до правосуддя та права бути заслуханим, а отже з огляду на наведені обставини, предмет доказування у справі вимагають проведення судового зсідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин.

Розглянувши вказане клопотання, Верховний Суд зазначає наступне.

Відповідно до частини п`ятої та шостої статті 301 Господарського процесуального кодексу України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Наведеною нормою закріплено дискреційні повноваження суду в межах процесуального закону зі свободою розсуду вирішити питання про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) учасників справи при розгляді касаційних скарг, зазначених у частині п`ятій статті 301 ГПК України, залежно від конкретних обставин справи.

Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України, здійснюючи перегляд судових рішень у касаційному порядку, суд касаційної інстанції перевіряє в межах доводів та вимог касаційної скарги у справі аргументи про неправильне застосування судами норм матеріального та/або процесуального права і не може встановлювати обставини справи, збирати та перевіряти докази, надавати їм оцінку.

Суд також враховує позицію, висловлену Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме: справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції" (рішення від 08.12.1983 у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема й в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції стосовно відсутності публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі "Axen v. Germany", § 28).

Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (заява № 4336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25.04.2002). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу. ЄСПЛ зазначив, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створює учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи.

Зазначене узгоджується з висновками, викладеними в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 18.02.2019 у справі № 756/5081/14-ц.

Питання про розгляд справи в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи не залежить від волевиявлення осіб, які беруть участь у справі, а залежить від конкретних обставин справи.

Оскільки обставин, що свідчили б про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі Верховним Судом не виявлено, а скаржником у клопотанні не наведено переконливих доказів необхідності реалізації відповідачем права на публічний, відкритий судовий розгляд у відкритому судовому засіданні, з урахуванням вказаного суд касаційної інстанції не вбачає підстав для задоволення клопотання Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк".

Керуючись статтями 234, 300, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства акціонерного банку "Укргазбанк" про розгляд справи №910/13321/22 у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий О.В. Васьковський

Судді К.М. Огороднік

В.Я. Погребняк