ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви без розгляду

23 грудня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/1645/25

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.,

розглядаючи позов Керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу

до Звягельської міської ради

про скасування державної реєстрації земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Звягельської окружної прокуратури подав позов в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу до Звягельської міської ради про скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером 0:01:000:0754 площею 0,4604 га та земельної ділянки з кадастровим номером 0:01:000:0574 площею 0,4198га.

Позов мотивовано тим, що рішенням Житомирської обласної ради № 1214 від 12.09.2018 "Про утворення об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення" у виділі 9 кварталу 7 за матеріалами лісовпорядкування постійного землекористувача ДП "Новоград-Волинський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства " Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради , створено гідрологічний заказник місцевого значення "Дідовицький", площею 8,5 га з метою охорони та збереження в природному стані фітоценозів, занесених до Бернської конвенції та видів рослин, занесених до Червоної книги України (2009), межі якого описані у проекті створення цього заказника. Постійному землекористувачу ДП "Новоград-Волинський лісгосп АПК" 17.10.2018 видано охоронне зобов`язання.

Оскільки гідрологічний заказник місцевого значення "Дідовицький" є об`єктом природно-заповідного фонду, тому земельна ділянка під ним на площі 8,5 га належить до земель природно-заповідного фонду.

Однак за відомостями Державного земельного кадастру встановлено факт державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером 0:01:000:0754 площею 0,4604 га та земельної ділянки з кадастровим номером 0:01:000:0574 площею 0,4198га з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюються права суборенди, сервітуту від 18.12.2018 та від 11.06.2019.

Згідно з графічними даними Публічної кадастрової карти спірні земельні ділянки розташовані в межах території гідрологічного заказника місцевого значення "Дідовицький", який є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення.

Відновлення порушених прав і інтересів держави і територіальної громади є можливим шляхом скасування незаконної державної реєстрації спірних земельних ділянок сільськогосподарського призначення у Державному земельному кадастрі, як це передбачено ч.10 ст.24 Закону України " Про Державний земельний кадастр", оскільки такі накладаються на територію гідрологічного заказника місцевого значення "Дідовицький", який є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення.

Органом, уповноваженим здійснювати функції у спірних відносинах є Державна екологічна інспекція Поліського округу. Підстави для представництва інтересів держави в особі зазначеного державного органу визначені ст. 35 Закону України " Про охорону навколишнього природного середовища", Положенням про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, затвердженого наказом № 32 від 20.03.2021. Згідно з наведеними нормами Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону земель та надр тощо. Державну екологічну інспекцію Поліського округу повідомлено в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" про виявлене порушення інтересів держави та про необхідність вжиття заходів щодо його усунення в розумний строк. Оскільки орган, уповноважений здійснювати функції у спірних відносинах не вжив належних, своєчасних та ефективних заходів на відновлення порушених інтересів держави самостійно , Прокурором подано зазначений позов.

Суд не поділяє доводи прокурора в частині визначеного органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних відносинах . Мотиви наступні.

Конституційний Суд України у рішенні від 03.12. 2025 року № 6-р(II)/2025 (щодо представництва прокурором інтересів держави в суді) зважає на те, що визначити законами України вичерпний перелік інтересів держави, які потребують захисту прокурорів у межах функції прокуратури, установленої п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України, практично неможливо. Інакше виник би ризик того, що окремі інтереси держави, які об`єктивно потребують утручання прокурора, залишаться незахищеними через відсутність їх у такому переліку. Водночас Закон покладає на прокурора обов`язок під час звернення до суду в таких інтересах самостійно визначати та обґрунтовувати підстави для представництва (абз.2 ч. 3, абз. 1 ч. 4 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру"). Умовою такого представництва визначено порушення або загрозу порушення інтересів держави, що зумовлює обов`язок прокурора також указувати в позовній заяві, у чому саме вони полягають. Крім того, Закон передбачає, що прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді лише після підтвердження судом підстав для цього (абз. 2 ч. 4 ст. 23). Тобто контроль за тим, чи діє прокурор в інтересах держави, що порушені, звертаючись до суду з відповідним позовом, покладено на суд.

Порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом (ч. 2 ст. 90 ЗК України).

Ч.2 ст.152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

За змістом ст. 44 ЗК України та ст. 3 Закону України Про природно-заповідний фонд України до земель природно-заповідного фонду включаються природні території та об`єкти (природні заповідники, національні природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва).

Землі природно-заповідного фонду можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності (ст. 45 ЗК України).

Згідно з ч. 3 ст. 53 Закону України "Про природно-заповідний фонд" рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду (ч.4 ст. 7 Закону України "Про природно-заповідний фонд").

Як висновує Верховний Суд незалежно від завершення процедури встановлення меж об`єкта природно-заповідного фонду в натурі цільове призначення відповідних територій як земель природно-заповідного фонду є незмінним (див. постанови Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 910/2323/18, від 02.04.2024 у cправа № 904/917/23).

Відповідно до п. 24 Розділу X Перехідних положень ЗК України, з дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

З дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Прокурор доводить, що оскільки спірні земельні ділянки сільськогосподарського призначення накладаються на територію гідрологічного заказника місцевого значення "Дідовицький", який є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення, потрібно у судовому порядку скасувати їх державну реєстрацію як об`єктів цивільних прав у Державному земельному кадастрі, як це передбачено ч.10 ст. 24 Закону України " Про Державний земельний кадастр".

Прокурор доводить, що гідрологічний заказник місцевого значення "Дідовицький", площею 8,5 га з метою охорони та збереження в природному стані фітоценозів, занесених до Бернської конвенції та видів рослин, занесених до Червоної книги України (2009) створено рішенням Житомирської обласної ради № 1214 від 12.09.2018 "Про утворення об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення" у виділі 9 кварталу 7 за матеріалами лісовпорядкування постійного землекористувача ДП "Новоград-Волинський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства " Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради.

Отже, в силу імперативних положень ЗК України земельні ділянки природно-заповідного фонду місцевого значення за межами населених пунктів є комунальною власністю відповідних територіальних громад.

Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що зайняття земельної ділянки природно-заповідного фонду з порушенням ЗК України та Закону № 2456-XII потрібно розглядати як порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади, що не пов`язане з позбавленням власника володіння відповідною земельною ділянкою ( див. постанову ВПВС від 20.06.2023 у справі № 554/10517/16-ц).

Ефективним способом судового захисту щодо повернення земельної ділянки природно-заповідного фонду власнику є негаторний позов (див. постанови ВПВС від 03.04.2019 у справі № 924/1220/17 , від 20.06.2023 у справі № 554/10517/16-ц ).

Негаторним є також позов про скасування в Державному земельному кадастрі незаконної державної реєстрації земельної ділянки (див. постанови Верховного Суду від 22.05.2024 у справі № 916/1750/22 , від 21.01.2025 у cправі № 904/6886/23, від 18.02.2025 у cправа № 906/36/24).

Мета позову прокурора спрямована на усунення перешкод власникові (територіальній громаді) в особі Житомирської обласної ради, яка не втратила володіння об`єктом природно-заповідного фонду - гідрологічним заказником місцевого значення "Дідовицький", площею 8,5 га, у користуванні та розпорядженні територією цього заказника шляхом скасування незаконної державної реєстрації спірних земельних ділянок, сформованих в межах цієї території.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідний суб`єкт владних повноважень.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування правил, визначених статтею 174 цього Кодексу.

Вимоги ст.23 Закону України "Про прокуратуру" в частині повідомлення Житомирської обласної ради, яка є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, про виявлене порушення інтересів територіальної громади проведеною державною реєстрацією спірних земельних ділянок сільськогосподарського призначення, які накладаються на територію гідрологічного заказника місцевого значення "Дідовицький", який є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення, не дотримані.

Невиконання прокурором вимог ст. ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 53 ГПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 53, 174, 232-235 ГПК України , господарський суд

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду позовну заяву Керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу до Звягельської міської ради про скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером 0:01:000:0754 площею 0,4604 га та земельної ділянки з кадастровим номером 0:01:000:0574 площею 0,4198га.

Ухвала складена та підписана 23.12.2025, набрала законної сили та підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя Машевська О.П.

Друк:

1 - в справу

2 - Звягельській окружній прокуратурі (рек. з пов.).