ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

16.12.2025м. СумиСправа № 920/1082/25

Господарський суд Сумської області у складі судді Заєць С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні господарського суду матеріали справи №920/1082/25

за позовом Керівника Конотопської окружної прокуратури

(вул. Успенсько-Троїцька, 136, м. Конотоп, Сумська область, 41601,

)

в інтересах держави в особі позивача:

Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області

(вул. Франка, 8, м. Кролевець, Конотопський район, Сумська область,

41300, )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА

БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ Н.О.В.А.» (вул. Шевченка, 57, м. Шостка,

Сумська область, 41108, )

про визнання недійсною додаткової угоди та стягнення 12 580 288 грн 43 коп.,

за участю представників сторін:

прокурор: Луцик О.О.,

від позивача: не прибув,

від відповідача: Гусляниця О.В.,

при секретарі судового засідання Ляскевич М.О.

Суть спору. 30.07.2025 прокурор в інтересах держави в особі позивача звернувся до суду з позовною заявою, відповідно до вимог якої просить суд:

- визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 27.12.2024 до Договору №43/24-УБК від 25.09.2024, укладену між Відділом освіти Кролевецької міської ради Конотопського району Сумської області () та Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «Н.О.В.А.» ().

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «Н.О.В.А.» () на користь Відділу освіти Кролевецької міської ради Конотопського району Сумської області () пені у розмірі 8 883 263,04 грн та штраф у розмірі 3 697 025,39 грн, а всього на суму 12 580 288,43 грн.

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «Н.О.В.А.» () на користь Сумської обласної прокуратури (№UA0002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, ) судовий збір, сплачений за пред`явлення позовної заяви до суду у сумі 153 385,86 грн.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2025, справу призначено до розгляду судді Заєць С.В.

Ухвалою суду від 04.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №920/1082/25; призначено підготовче засідання на 02.09.2025, 10:00; сторонам встановлені строки для надання суду відзиву, відповіді на відзив та заперечення на відповідь на відзив.

27.08.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду:

- заяву (вх.№4660) про поновлення процесуального строку, відповідно до змісту якої просить суд поновити відповідачеві строк на подання відзиву на позовну заяву;

- відзив (вх.№ 4093) на позовну заяву, згідно з яким відповідач заперечує проти позовних вимог в повному обсязі та просить суд відмовити у задоволенні позову у справі №920/1082/25.

01.09.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду відповідь (вх.№4136) на відзив на позовну заяву, відповідно до якого прокурор вказує на необґрунтованість доводів відповідача у відзиві на позовну заяву, у зв`язку з чим просить суд задовольнити позов повністю.

Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 14 хв. 02.09.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 02.09.2025 не відбулось.

Ухвалою суду від 02.09.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/1082/25 на 30.09.2025, 10:20.

08.09.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду заперечення (вх.№4252) на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 30.09.2025 продовжено строк підготовчого провадження у справі №920/1082/25 на 30 днів.

Протокольною ухвалою суду від 30.09.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні у справі №920/1082/25 до 16.10.2025, 11:50.

Ухвалою суду від 30.09.2025 повідомлено Відділ освіти Кролевецької міської ради Сумської області про дату, час і місце судового засідання на 16.10.2025, 11:50.

Розгляд справи 16.10.2025 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. з перебуванням судді Заєць С.В. у відрядженні з 15.10.2025 по 20.10.2025 та у відпустці з 21.10.2025 по 22.10.2025.

08.10.2025 через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду додаткові пояснення (вх.№4847) у справі №920/1082/25.

17.10.2025 через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду додаткові пояснення (вх.№5006) у справі №920/1082/25.

Ухвалою суду віл 23.10.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/1082/25 на 04.11.2025, 10:30.

Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 54 хв. до 10 год. 43 хв. 04.11.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 04.11.2025 не відбулось.

Ухвалою суду віл 04.11.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/1082/25 на 20.11.2025, 11:40.

Ухвалою суду від 20.11.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу № 920/1082/25 до судового розгляду по суті на 16.12.2025, 10:00.

Представник позивача у судове засідання 16.12.2025 не прибув, про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

У судовому засіданні 16.12.2025 прокурор підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 16.12.2025 в свою чергу заперечив щодо позовних вимог та просив суд відмовити задоволенні позову повністю.

Судовий процес на виконання ч. 1 ст. 222 ГПК України фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Під час судового розгляду, відповідно до статей 209, 210 ГПК України були з`ясовані всі обставини, на які сторони у справі посилалися, як на підставу своїх вимог та/або заперечень, та досліджені всі докази, наявні в матеріалах справи.

У судовому засіданні в порядку абз. 1 ч. 1 ст. 219 ГПК України суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та відповідно до ч. 1 ст. 240 ГПК України проголосив скорочене рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідача, господарським судом встановлені наступні обставини.

Щодо підстав звернення з даним позовом до суду прокурора в інтересах держави в особі Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 ст. 53 ГПК України).

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Також Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні від 05.06.2019 №4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, організаційна-правова форма відділу освіти Кролевецької міської ради - орган місцевого самоврядування. Відділ освіти Кролевецької міської ради, як орган місцевого самоврядування, та який у розумінні ст. 22 Бюджетного кодексу України є розпорядником бюджетних коштів (за рахунок яких здійснювалася закупівля робіт за договором), уповноважений на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язаний ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері та сфері публічних закупівель.

Контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного бюджетного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до Бюджетного кодексу України та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (ст. 26 Бюджетного кодексу України).

Відділ освіти Кролевецької міської ради Сумської області, будучи розпорядником бюджетних коштів, провів публічну закупівлю за кошти місцевого бюджету та набув прав сторони Договору, відтак є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо забезпечення раціонального використання бюджетних коштів.

Матеріалами справи підтверджується факт звернення Конотопською окружною прокуратурою листами від 05.05.2025 №50-2955вих-25, 18.06.2025 №50-3875вих-25 та від 21.07.2025 №50-4579вих-25 до Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області з повідомленням про виявлені порушення законодавства України у сфері публічних закупівель під час укладення спірної додаткової угоди до Договору №43/24-УБК від 25.09.2024 та з`ясовано питання щодо вжиття заходів з метою усунення виявлених порушень.

Разом з тим, відповідно до інформації Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області від 26.05.2025 №01-28/628, 19.06.2025 №01-28/628 та від 22.07.2025 №01-28/1234 вбачається, що уповноваженим органом заходи до усунення виявлених порушень не вживалися та вживатися не будуть.

Наведене свідчить про вияв пасивної поведінки уповноважених суб`єктів після отримання повідомлення прокурора про порушення інтересів держави та необхідності захисту цих інтересів.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 15.04.2021 у справі №905/1529/20, від 30.07.2020 у справі №904/5598/18.

Листом від 29.07.2025 №50-4763вих-25 Конотопською окружною прокуратурою повідомлено Відділ освіти Кролевецької міської ради Сумської області про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову до Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ Н.О.В.А.» про визнання недійсною Додаткової угоди № 3 від 27.12.2024 до Договору №43/24-УБК від 25.09.2024 та стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ Н.О.В.А.» на користь Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області пені у розмірі 8 883 263,04 грн та штраф у розмірі 3 697 025,39 грн, а всього на суму 12 580 288,43 грн.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять «суспільний», «публічний» інтерес.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на всі органи державної влади та органи місцевого самоврядування покладено обов`язки із запровадження та здійснення передбачених Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходів і повноважень, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Фінансування публічної закупівлі UA-2024-08-29-005018-a здійснено в рамках дотації з державного бюджету на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 20.08.2024 №954 «Деякі питання розподілу обсягу додаткової дотації з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення повноважень органів місцевого самоврядування на деокупованих, тимчасово окупованих та інших територіях України, що зазнали негативного впливу у зв`язку з повномасштабною збройною агресією Російської Федерації, на 2024 рік».

Оплата за Договором здійснена за кошти місцевого бюджету, відтак державний інтерес у спірних правовідносинах полягає у забезпеченні належного виконання зобов`язань за договорами, на фінансування яких виділялись бюджетні кошти. Водночас, протиправне укладення Додаткової угоди № 3 від 27.12.2024 до Договору №43/24-УБК від 25.09.2024 та, як наслідок, несвоєчасна поставка товару й нестягнення штрафних санкцій своєю чергою унеможливило витрачання бюджетних коштів на цілі, пов`язані з виконанням державою своїх функцій у сфері забезпечення безпеки населення в умовах воєнного стану, що порушує державні інтереси у спірних правовідносинах.

Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету свідчить про порушення економічних інтересів територіальної громади міста Кролевець.

За наведених обставин, оскільки прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, враховуючи, що останній самостійно не звернувся до суду, про що повідомив прокуратуру, а тому прокурором дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», для звернення до суду з відповідним позовом та наявності законних підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах: Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

29.08.2024 Відділом освіти Кролевецької міської ради Конотопського району Сумської області (далі Замовник, Позивач) в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення процедури відкритих торгів з особливостями з закупівлі робіт із предметом: «Нове будівництво споруди подвійного призначення із захисними властивостями ПРУ на території Кролевецького ліцею № 5 Кролевецької міської ради за адресою: м. Кролевець, площа Свободи, 35» (код ДК 021:2015:45210000-2 Будівництво будівель, очікуваною вартістю 53 822 318,00 грн (ідентифікатор закупівлі: UA-2024-08-29-005018-a).

Фінансування робіт здійснюється за рахунок дотації з державного бюджету на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 20.08.2024 №954 «Деякі питання розподілу обсягу додаткової дотації з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення повноважень органів місцевого самоврядування на деокупованих, тимчасово окупованих та інших територіях України, що зазнали негативного впливу у зв`язку з повномасштабною збройною агресією Російської Федерації, на 2024 рік».

Відповідно до 5.1 проєкту договору, який є Додатком №3 до Тендерної документації, строк виконання робіт визначено з моменту підписання Договору про закупівлю сторонами по 31.12.2024.

Пунктом 1 Додатку №2 до Тендерної документації на закупівлю «Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, в тому числі технічна специфікація, та інші вимоги щодо предмета закупівлі тендерної документації» передбачено, що учасник до кінцевого строку подання тендерної пропозиції, надає, відповідно до своєї початкової ціни, виконані згідно вимог Додатку № 4 кошторисну документацію, у тому числі з календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємним додатком до договору (Додаток №2).

Пунктом 6.1.1 проєкту договору закріплено, шо підрядник зобов`язується забезпечити виконання робіт згідно кошторисної документації, терміну виконання робіт, умов даного Договору та Законодавства України.

При цьому пунктом 13.1 проєкту договору визначено, що істотні умови договору не можуть змінюватись після підписання Сторонами Договору до виконання зобов`язань у повному обсязі, крім випадків, передбачених ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням п. 19 Особливостей, зокрема продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг (обрати необхідне) у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (підпункт 4).

Згідно з п.п. 13 п. 3 Розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації, відсутність будь-яких запитань або уточнень стосовно змісту та/або викладення вимог тендерної документації з боку учасників процедури закупівлі, які отримали цю документацію у встановленому порядку, означатиме, що учасники процедури закупівлі, що беруть участь в цих торгах, повністю усвідомлюють зміст цієї тендерної документації та вимоги, викладені Замовником при підготовці цієї закупівлі.

Листом №282/24 від 30.08.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ Н.О.В.А.» (далі - ТОВ «УБК «Н.О.В.А.», Підрядник, Відповідач) засвідчило, що ознайомилося з проєктом договору та погоджується укласти договір в редакції, запропонованій Замовником.

Договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України (надалі - ЦК та ГК України), з урахуванням положень статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (надалі - Закон), крім ч.ч. 2-5, 7-9 статті 41 Закону, та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 за № 1178 (далі - Особливості).

Підпунктом 4 п. 4 розділу VI «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» Тендерної документації встановлено, що істотні умови договору про закупівлю є предмет (найменування, кількість, якість), ціна та строк дії договору. Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки (у разі закупівлі товару).

За результатами процедури закупівлі робіт між Відділом освіти Кролевецької міської ради Сумської області та ТОВ «УБК Н.О.В.А.» укладено Договір №43/24-УБК від 25.09.2024 (далі - Договір).

Сторони підписали Договір на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а на момент його підписання погодили всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань, відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 ГК України та Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до п. 1.1 Договору Підрядник зобов`язується власними силами і засобами в обумовлений строк у відповідності до замовлення і вимог проєктної документації, будівельних норм та правил виконати роботи на об`єкті - Нове будівництво споруди подвійного призначення із захисними властивостями ПРУ на території Кролевецького ліцею № 5 Кролевецької міської ради за адресою: м. Кролевець, площа Свободи, 35, згідно коду ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45210000-2 Будівництво будівель, а Замовник - прийняти та оплатити такі роботи.

Згідно з п. 3.1 Договору загальна вартість Договору визначається у відповідності до розрахунку договірної ціни, яка є твердою та становить 53 822 317, 33 грн, у тому числі ПДВ - 8 970 386,22 грн.

Розрахунки проводяться шляхом оплати Замовником Підряднику виконаних робіт, на підставі підписаних Сторонами Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ-3 (п. 4.2 Договору).

Пунктом 4.3 Договору встановлено, що за умови наявності бюджетних коштів на рахунку Замовник проводить проміжні платежі Підряднику за виконані роботи на підставі наданих форм, зазначених у п. 4.1 Договору, протягом 10 банківських днів на підставі належно оформлених, затверджених та підписаних Сторонами актів приймання-передачі виконаних робіт за формою Кб-2в, довідок про вартість виконаних робіт та витрат за формою КБ-3 з моменту їх підписання.

Згідно з п. 5.1 Договору Сторонами погоджено, що строк виконання робіт з моменту підписання договору про закупівлю сторонами по 31.12.2024.

Відповідно до п.п. 15.1 Договору графік виконання робіт є невід`ємною частиною договору (Додаток №2).

Згідно з Додатком №2 до Договору «Календарний графік виконання робіт» роботи за Договором мають бути виконані в 2024 році, розпочаті в жовтні і завершені в грудні 2024 року, тривалість будівництва становить 91 день.

Пунктом 6.1.1 Договору закріплено, шо Підрядник зобов`язується забезпечити виконання робіт, у тому числі згідно терміну виконання робіт, умов даного Договору та Законодавства України.

Окрім цього, Підрядник зобов`язується провести роботи належним чином, з використанням якісних матеріалів, у встановлені строки, відповідно до вимог кошторисної документації та вимог нормативних документів (п. 6.1.2 Договору) та здати закінчені роботи відповідно до умов цього Договору (п. 6.1.4).

Натомість Замовник зобов`язується дотримуватися всіх зобов`язань, взятих на себе за цим Договором (п.6.3.3 Договору), своєчасно та в повному обсязі проводити розрахунки з Підрядником, у порядку та терміни, визначені цим Договором (п. 6.3.4 Договору).

Пунктом 10.2 Договору визначено, що за порушення строків виконання зобов`язання з Виконавця стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів, робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Відповідно до п. 11.1 Договору встановлено, що Сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за Договором, у разі виникнення обставин непереборної сили, які не існували під час укладання Договору та виникли поза волею Сторін (аварія, катастрофа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, війна тощо).

Доказом виникнення обставин непереборної сили та строку їх дії є відповідні документи, які видаються Торгівельною палатою або іншим компетентним органом (п. 11.3 Договору).

Пунктом 13.1 Договору визначено, що істотні умови договору не можуть змінюватись після підписання Сторонами Договору до виконання зобов`язань у повному обсязі, крім випадків, передбачених ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням п. 19 Особливостей, зокрема продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг (обрати необхідне) у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (п.п. 4 Договору).

Відповідно до п. 14.1 Договору цей Договір набирає чинності з дати підписання і діє до 31.12.2024, та в будь якому випадку до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором.

Таким чином, як вказує прокурор, у Договорі № 43/24-УБК від 25.09.2024 Сторони узгодили обов`язок Підрядника забезпечити якісне виконання робіт у встановлений Договором строк (до 31.12.2024), відповідно до вимог будівельних норм та Календарного графіку виконання робіт (Додаток №2 до Договору).

ТОВ «УБК «Н.О.В.А.», підписавши Договір № 43/24-УБК від 25.09.2024, засвідчило можливість та згоду виконати таку домовленість, тобто добровільно взяло на себе зобов`язання виконати роботи за об`єктом будівництва споруди подвійного призначення із захисними властивостями ПРУ, в обумовлені Договором строки.

04.12.2024 між Позивачем та Відповідачем підписано Акт приймання виконаних будівельних робіт №1 та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат на загальну суму 651 759,58 грн.

06.12.2024 між Позивачем та Відповідачем підписано Акт приймання виконаних будівельних робіт №2 та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат на загальну суму 355 909,06 грн.

Надалі, 18.02.2025 між Позивачем та Відповідачем підписано Акт приймання виконаних будівельних робіт №3 та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат на загальну суму 2 953 189,18 грн; Акт приймання виконаних будівельних робіт від 03.04.2025 №4 та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат на загальну суму 2 654 008,21 грн.

Факт здійснення Замовником зазначених вище платежів за спірним Договором підтверджується копіями платіжних інструкцій від 04.12.2024 (транзакція №294767261), від 09.12.2024 (транзакція №295130890), від 27.02.2025 (транзакція №300421569), від 11.04.2025 (транзакція №265400821).

Таким чином, як зазначає прокурор, упродовж 2024 року ТОВ «УБК «Н.О.В.А.», станом на дату закінчення виконання робіт за Договором (31.12.2024), виконало роботи на суму 1 007 668,64 грн, а отже ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» у встановлені Договором строки роботи у повному обсязі не виконав та, натомість, ініціював продовження строку виконання робіт на 2025 рік.

Так, 27.12.2024 за ініціативи ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» між Позивачем та Відповідачем укладено Додаткову угоду № 3 до Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024, згідно умов якої, продовжено строки виконання робіт та Договору, а також змінено порядок фінансування робіт по об`єкту.

Зокрема, відповідно до п. 1 Додаткової угоди № 3 від 27.12.2024, Сторони виклали п. 5.1 розділу 5 Договору «Виконання робіт» в новій редакції: строк виконання робіт встановлюється з моменту підписання Договору про закупівлю сторонами до 31.08.2025. «Календарний графік виконання робіт» (Додаток №2 до Договору) виклали у новій редакції, відповідно до якого останній термін виконання робіт визначено 31.08.2025.

Внесено зміни до п. 14.1 розділу 14 Договору та вказано, що Договір діє до 31.08.2025.

Окрім цього, Додатковою угодою №3 від 27.12.2024 передбачено, що обсяг фінансування у грудні 2024 році з коштів додаткової дотації з державного бюджету становить 1 007 668,64 грн, упродовж січня - серпня 2025 року з коштів додаткової дотації з державного бюджету - 52 814 648,69 грн.

На обґрунтування необхідності продовження строку виконання робіт за Договором ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» надало Відділу освіти Кролевецької міської ради лист від 27.12.2024 №1179/24, яким повідомило про необхідність продовження строку дії Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024 через постійні довготривалі повітряні тривоги, несприятливі погодні умови, відключення світла.

Між тим прокурор вказує, що вказаний вище лист Відповідача, не підтверджує наявність об`єктивних обставин, що спричинили продовження строку дії Договору про закупівлю. Адже Договором, а саме розділом 11 Договору, передбачено звільнення від відповідальності лише у разі виникнення обставин непереборної сили, які не існували під час укладання Договору та виникли поза волею Сторін (аварія, катастрофа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, війна тощо). Водночас, Підрядник, здійснюючи свою господарську діяльність, однією зі складових якої є укладення господарських договорів, мав передбачити пов`язані з цим ризики, зокрема, наявність реальної можливості виконання умов Договору в частині своєчасного виконання робіт, у тому числі, з урахуванням обставин укладання Договору під час дії на території України воєнного стану, у зв`язку з чим Відповідач мав усвідомлювати, що під час виконання Договору можуть мати місце певні обставини (як-то ракетні обстріли енергетичної інфраструктури України, тривалі повітряні тривоги, введення комендантської години, перебої з електропостачанням та постачанням пальним тощо), пов`язані з широкомасштабною триваючою військовою агресією російської федерації проти України. Отже, Сторонами порушено вимоги п.п.4 п. 19 Особливостей закупівель, якими визначено вичерпний перелік для зміни істотних умов Договору.

На думку прокурора, дії Сторін Договору щодо необґрунтованого продовження строку виконання робіт шляхом укладення Додаткової угоди № 3 від 27.12.2024 до Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024 суперечать меті Закону України «Про публічні закупівлі». Такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції, та нівелюють ефективність та досягнення мети закупівлі (задоволення потреб територіальної громади у визначений строк відповідно до запланованої потреби).

Таким чином, прокурор з посиланням на положення п. 4 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» вважає, що оскільки Додаткова угода № 3 від 27.12.2024 до Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024 про продовження строку виконання робіт за договором укладена за відсутності документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, відповідно наявні підстави для визнання вказаної Додаткової угоди № 3 від 27.12.2024 до Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024 недійсною відповідно до ст. ст. 16, 203, 215 ЦК України.

При цьому, прокурор зазначає, що з огляду на визнання вказаної Додаткової угоди недійсною, відповідно виконання робіт здійснено у понад встановлений у Договорі строк, а тому на підставі п. 10.2 Договору за несвоєчасне невиконання зобов`язань за Договором № 43/24-УБК від 25.09.2024 Відповідачу нараховано пеню у розмірі 8883263,04 грн та штраф за прострочення зобов`язання понад 30 днів у сумі 3697025,39 грн, які заявлено до стягнення.

Вирішуючи спір у даній справі суд керується наступним.

Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Згідно зі статтею 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно зі статтею 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Згідно з ч. 1. ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України).

Одним із основоположних принципів приватноправового регулювання є закріплений в пункті 3 статті 3 та статті 627 ЦК України принцип свободи договору, відповідно до якого укладення договору носить добровільний характер і ніхто не може бути примушений до вступу в договірні відносини.

Згідно з ч.1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Оскільки факт укладення договору, за загальним правилом, пов`язується з досягненням сторонами згоди з усіх істотних умов, важливим є визначення, які умови належать до числа істотних.

Частинами 1-3 ст. 180 ГК України (в редакції чинній станом на дату укладення спірного Договору), які кореспондуються з положеннями ч.1 ст. 628, ч.1 ст. 638 ЦК України, визначено, що зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Верховний Суд у постанові від 30.01.2024 у справі №907/811/21 звернув увагу, що для визначення того, які умови, викладені в договорі, належать до істотних, потрібно послуговуватись не лише загальним правилом про істотні умови договору, а й враховувати чи необхідною є та чи інша умова для договорів певного виду, чи є умова, відносно якої має бути досягнута згода на вимогу будь-якої сторони тощо.

Як вбачається із матеріалів справи, за результатами проведеної публічної закупівлі між Відділом освіти Кролевецької міської ради Сумської області як Замовником та ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» як Підрядником укладено Договір №43/24-УБК від 25.09.2024, відповідно до п. 1.1 якого Підрядник зобов`язується власними силами і засобами в обумовлений строк у відповідності до замовлення і вимог проєктної документації, будівельних норм та правил виконати роботи на об`єкті - Нове будівництво споруди подвійного призначення із захисними властивостями ПРУ на території Кролевецького ліцею № 5 Кролевецької міської ради за адресою: м. Кролевець, площа Свободи, 35, згідно коду ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45210000-2 Будівництво будівель, а Замовник - прийняти та оплатити такі роботи.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі». Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі (ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до 5.1 проєкту договору (Додаток №3 до Тендерної документації) строк виконання робіт визначено з моменту підписання Договору про закупівлю сторонами по 31.12.2024.

Пунктом 6.1.1 проєкту договору закріплено, шо підрядник зобов`язується забезпечити виконання робіт згідно кошторисної документації, терміну виконання робіт, умов даного Договору та Законодавства України.

При цьому пунктом 13.1 проєкту договору визначено, що істотні умови договору не можуть змінюватись після підписання Сторонами Договору до виконання зобов`язань у повному обсязі, крім випадків, передбачених ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням п. 19 Особливостей, зокрема продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг (обрати необхідне) у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (підпункт 4).

Згідно з п.п. 13 п. 3 Розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації, відсутність будь-яких запитань або уточнень стосовно змісту та/або викладення вимог тендерної документації з боку учасників процедури закупівлі, які отримали цю документацію у встановленому порядку, означатиме, що учасники процедури закупівлі, що беруть участь в цих торгах, повністю усвідомлюють зміст цієї тендерної документації та вимоги, викладені Замовником при підготовці цієї закупівлі.

Так, судом встановлено, що листом №282/24 від 30.08.2024 ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» засвідчило, що ознайомилося з проєктом договору та погоджується укласти договір в редакції, запропонованій Замовником.

Згідно з п. 5.1 Договору Сторонами погоджено, що строк виконання робіт з моменту підписання договору про закупівлю сторонами по 31.12.2024.

Пунктом 13.1 Договору визначено, що істотні умови договору не можуть змінюватись після підписання Сторонами Договору до виконання зобов`язань у повному обсязі, крім випадків, передбачених ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням п. 19 Особливостей, зокрема продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг (обрати необхідне) у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (п.п. 4 Договору).

Отже, Відділом освіти Кролевецької міської ради Сумської області визначено строк виконання зобов`язань щодо виконання робіт на об`єкті - Нове будівництво споруди подвійного призначення із захисними властивостями ПРУ на території Кролевецького ліцею № 5 Кролевецької міської ради за адресою: м. Кролевець, площа Свободи, 35, згідно коду ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45210000-2 Будівництво будівель, істотною умовою Договору про закупівлю, з чим погодився і Відповідач, як учасник публічної закупівлі, включивши її до укладеного між Сторонами Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024.

З огляду на наведене, визначена Сторонами у Договорі така умова як строк виконання робіт істотною умовою Договору про закупівлю.

Суд зазначає, що за загальним правилом істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (ч.5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі»). Однак, вказана норма передбачає випадки, за яких допускається зміна істотних умов договору про закупівлю.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Аналогічне положення закріплено у підпункті 4 пункту 19 Особливостей.

Тобто, положення п. 4 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та п.п. 4 п. 19 Особливостей прямо передбачають, що обов`язковою умовою для продовження строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг є наявність документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження.

Верховний Суд у постановах від 30.01.2024 у справі №907/811/21, від 27.02.2024 у справі №927/863/23, від 30.04.2024 у справі №927/782/23 зазначив, що під час дії договору сторони могли змінити таку істотну умову, як строк виконання зобов`язань (строк поставки товару) шляхом його продовження, виключно лише за наявності виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження.

Отже, під час дії Договору Сторони могли змінити таку істотну умову як строк виконання зобов`язань (строк виконання робіт), шляхом продовження такого строку, однак виключно лише за наявності виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження.

Суд враховує, що чинне законодавство не визначає, які саме документи мають підтверджувати факт виникнення об`єктивних обставин, що спричинили продовження строку виконання зобов`язань (строк поставки товару), однак такі документи повинні підтверджувати виникнення виключно об`єктивних обставин, за яких виконання зобов`язань у встановлений договором строк стало неможливим.

Судом встановлено, що 27.12.2024 за ініціативи ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» між Позивачем та Відповідачем укладено Додаткову угоду № 3 до Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024, згідно умов якої, продовжено строки виконання робіт та Договору, а також змінено порядок фінансування робіт по об`єкту.

Зокрема, відповідно до п. 1 Додаткової угоди № 3 від 27.12.2024, Сторони виклали п. 5.1 розділу 5 Договору «Виконання робіт» в новій редакції: строк виконання робіт встановлюється з моменту підписання Договору про закупівлю сторонами до 31.08.2025. «Календарний графік виконання робіт» (Додаток №2 до Договору) виклали у новій редакції, відповідно до якого останній термін виконання робіт визначено 31.08.2025.

Внесено зміни до п. 14.1 розділу 14 Договору та вказано, що Договір діє до 31.08.2025.

Окрім цього, Додатковою угодою №3 від 27.12.2024 передбачено, що обсяг фінансування у грудні 2024 році з коштів додаткової дотації з державного бюджету становить 1 007 668,64 грн, упродовж січня - серпня 2025 року з коштів додаткової дотації з державного бюджету - 52 814 648,69 грн.

На обґрунтування необхідності продовження строку виконання робіт за Договором ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» надало Відділу освіти Кролевецької міської ради лист від 27.12.2024 №1179/24, яким повідомило про необхідність продовження строку дії Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024 через постійні довготривалі повітряні тривоги, несприятливі погодні умови, відключення світла.

Суд враховує, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 651 ЦК України).

Стаття 652 ЦК містить приписи для ситуацій, коли сторона об`єктивно може виконати зобов`язання, проте внаслідок зміни обставин таке виконання втрачає для неї сенс або кінцевий результат буде не тим, на який вона розраховувала на початку. У цьому разі виникає потреба зміни умов зобов`язання (договору) до змінених суттєвим чином обставин.

У разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах (ч. 1 ст. 652 ЦК України).

Зі змісту вказаної норми вбачається, що укладаючи договір сторони розраховують на його належне виконання і досягнення поставлених ним цілей. Проте, під час виконання договору можуть виявитись обставини, які не могли бути враховані сторонами при укладенні договору, але істотно впливають на інтереси однієї чи обох сторін. При укладенні договору та визначенні його умов сторони повинні розумно оцінювати ті обставини, при яких він буде виконуватись. Інтереси сторін можуть порушуватися будь-якою зміною обставин, що виникають в ході виконання договору, проте лише істотна зміна обставин визнається підставою для вимоги про зміну чи розірвання договору. Зміна обставин вважається істотною, тільки якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.12.2022 у справі №916/3577/21).

Верховний Суд у постанові від 08.11.2023 у справі №926/3421/22 виснував, що положення Закону України «Про публічні закупівлі» є спеціальними нормами, які визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, різновидом яких є тендерні закупівлі, та повинні застосовуватись переважно щодо норм ЦК України (ст. 651) та ГК України (ст. 188), які визначають загальну процедуру внесення змін до договору.

Суд враховує, що Відповідач, беручи участь у публічній закупівлі та подаючи тендерну пропозицію Замовнику, а також укладаючи 25.09.2024 Договір, погодив строки його виконання (до 31.12.2024), відтак мав можливість враховувати та усвідомлювати його умови, об`єктивно оцінити можливість виконання такого зобов`язання, ризики та можливі негативні наслідки для себе. При цьому, розуміючи та оцінюючи вигоди/втрати від укладення Договору на умовах запропонованих Замовником, Відповідач мав можливість відмовитись від укладення Договору. Натомість Відповідач прийняв рішення укласти Договір на певних умовах та, відповідно, несе повну відповідальність за настання можливих для нього негативних майнових наслідків.

Верховний Суд у постанові від 22.12.2022 у справі №916/3577/21 звернув увагу, що підставою для зміни істотних умов договору можуть бути лише обставини, що виникли після його підписання та впливають на виконання зобов`язання сторін за договором.

Так, серед іншого у листі від 27.12.2024 №1179/24 ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» обумовлює неможливість виконання робіт у строк, встановлений Договором, через систематичні повітряні тривоги, несприятливі погодні умови, постійні відключення світла.

Водночас суд погоджується з твердженням прокурора, що з наданого ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» листа від 27.12.2024 № 1179/24 вбачається лише констатація факту настання обставин, які обумовлені широкомасштабною триваючої військової агресії російської федерації проти України та існували на момент укладення договору сторонами, за відсутності документального підтвердження, яким чином зазначені обставини вплинули на реальну можливість виконання зобов`язання за спірним Договором.

Суд зазначає, що існування на території України надзвичайних обставин, а саме введення воєнного стану є загальновідомою обставиною, що супроводжується оголошенням повітряних тривог, не рідко відключенням світла внаслідок ракетних атак (атак БПЛА) та впливає на спроможність своєчасного ведення розрахунків, обмежує безперешкодне провадження господарської діяльності.

ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» є господарюючим суб`єктом і несе відповідний ризик під час здійснення своєї господарської діяльності, у тому числі в умовах воєнного стану.

Як виснувала Велика Палата Верховного Суду у постанові №910/15484/17 від 02.07.2019, відповідно до ст.ст. 42, 44 ГК України, підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку. Підприємництво здійснюється на основі, зокрема комерційного розрахунку та власного комерційного ризику. Отже, у разі здійснення підприємницької діяльності особа має усвідомлювати, що така господарська діяльність здійснюється нею на власний ризик, особа має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших її дій та самостійно приймати рішення про вчинення (чи утримання від) таких дій (п. п. 6.41 - 6.42 постанови).

Окрім того, суб`єкт господарювання, здійснюючи господарську діяльність приймає, як сприятливі наслідки такої господарської діяльності, так і несприятливі, а тому, підписуючи договір товариство мало здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, з урахуванням того, що договір між сторонами укладено відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» (постанова Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 916/410/23).

Підписуючи 25.09.2024 договір на виконання робіт по об`єкту Підрядник, який взяв участь у конкурентній процедурі та був визнаний її переможцем, мав оцінити ризики несвоєчасного виконання Договору та негативні наслідки для себе та контрагента, у зв`язку з цим.

Тобто підрядник, здійснюючи свою господарську діяльність, однією зі складових якої є укладення господарських договорів, мав передбачити пов`язані з цим ризики, зокрема, наявність реальної можливості виконання умов Договору в частині своєчасного виконання робіт, у тому числі, з урахуванням обставин укладання Договору під час дії на території України воєнного стану, у зв`язку з чим ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» мало усвідомлювати, що під час виконання Договору можуть мати місце певні обставини (як-то ракетні обстріли енергетичної інфраструктури України, тривалі повітряні тривоги, введення комендантської години, перебої з електропостачанням та постачанням пальним тощо), пов`язані з широкомасштабною триваючою військовою агресією російської федерації проти України.

Суд враховує, що на час проведення закупівлі (UA-2024-08-29-005018-a) та укладення Договору від 25.09.2024 № 43/24-УБК, на території України вже більше ніж 2 роки тривала повномасштабна військова агресія проти України, у зв`язку з чим ТОВ «УБК «Н.О.В.А.», підписуючи Договір та погоджуючись щодо строків виконання робіт, повинно було усвідомлювати вказану обставину та передбачати ризики, які можуть виникнути з її існуванням.

Окрім цього, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази у підтвердження об`єктивних обставин, що спричинили продовження строку виконання зобов`язання, у тому числі форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Визнання правочину недійсним є одним з передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів (ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частиною першою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Частиною 3 ст. 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що матеріалами справи не стверджується наявність документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили укладення оспорюваного правочину та внесення змін до Договору про продовження строку виконання робіт, відтак Додаткова угода № 3 до Договору № 43/24-УБК від 25.09.2024 укладена з порушенням вищевказаних вимог ЦК України, п. 4 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», п.п. 4 п. 19 Особливостей та суперечать інтересам держави, а тому підлягає визнанню недійсною.

Стосовно вимоги про стягнення пені та штрафу.

Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з положеннями пункту 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Статтею 546 ЦК України встановлено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (пункт 1 статті 549 ЦК України). Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Пунктом 10.2 Договору визначено, що за порушення строків виконання зобов`язання з Виконавця стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів, робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Прокурором заявлено вимогу про стягнення пені у розмірі 0,1 відсотка від вартості робіт з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення (з урахуванням виконаних робіт) у сумі 8 883 263,04 грн.

Окрім цього, враховуючи те, що Відповідачем було допущено прострочення виконання робіт на понад 30 днів, беручи до уваги положення п. 10.2. спірного Договору, прокурором заявлено вимогу про стягнення з ТОВ «УБК «Н.О.В.А.» на користь Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області 3 697 025,39 грн штрафу у розмірі 7% від вартості робіт, виконання яких прострочено.

Суд зазначає, що одночасне застосування позивачем до відповідача пені та штрафу узгоджується з положеннями діючого законодавства, оскільки відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, нарахування Позивачем за первісним позовом штрафних санкцій)- видами штрафних санкцій, тобто є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена у пункті 5.44 постанови Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 18.05.2021 у справі №913/686/19.

За таких обставин, одночасне нарахування прокурором до сплати Відповідачу пені та штрафу є правомірним.

Відповідач контррозрахунку штрафних санкцій суду не надав.

Розглянувши та перевіривши розрахунки пені та штрафу, наведені прокурором у позовній заяві (а.с.10 т. 1), суд встановив, що дані розрахунки є обґрунтованими та арифметично правильними, відтак вказана позовна вимога про стягнення 8 883 263,04 грн пені та 3 697 025,39 грн штрафу підлягає задоволенню.

Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 79 ГПК України).

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України.

Згідно з ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Підсумовуючи вищезазначене, суд доходить висновку, що позовні вимоги керівника Конотопської окружної прокуратури в особі позивача Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області є обґрунтованими, підтверджені належними доказами, наявними в матеріалах справи, та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується наступним:

Судовий збір покладається, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (пункт 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень.

За приписами ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи, що прокурором позовну заяву подано через підсистему «Електронний суд», відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на Відповідача в розмірі 153 385 грн 86 коп. (коефіцієнт 0,8 розміру ставки судового збору).

Керуючись ст. ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 27.12.2024 до Договору №43/24-УБК від 25.09.2024, укладену між Відділом освіти Кролевецької міської ради Конотопського району Сумської області () та Товариством з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «Н.О.В.А.» ().

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ Н.О.В.А.» (вул. Шевченка, 57, м. Шостка, Сумська область, 41108, ) на користь Відділу освіти Кролевецької міської ради Сумської області (вул. Франка, 8, м. Кролевець, Конотопський район, Сумська область, 41300, ) 12 580 288 (дванадцять мільйонів п`ятсот вісімдесят тисяч двісті вісімдесят вісім) грн 43 коп., з яких: 8 883 263 (вісім мільйонів вісімсот вісімдесят три тисячі двісті шістдесят три) 04 коп. пені та 3 697 025 (три мільйони шістсот дев`яносто сім тисяч двадцять п`ять) грн 39 коп. штрафу.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКА БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ Н.О.В.А.» (вул. Шевченка, 57, м. Шостка, Сумська область, 41108, ) на користь Сумської обласної прокуратури (№UA0002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, ) 153 385 (сто п`ятдесят три тисячі триста вісімдесят п`ять) грн 86 коп. судового збору, сплаченого за пред`явлення позовної заяви до суду.

5. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 25.12.2025.

СуддяС.В. Заєць