РІШЕННЯ

Іменем України

11 грудня 2025 року м. Чернігівсправа № 927/743/25

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Шморгуна В. В., розглянувши матеріали справи у відкритому судовому засіданні за участю секретаря судового засідання Тарасевич А. М.

За позовом: Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації,

, вул. Єлецька, буд. 11, м. Чернігів, 14000

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «СС-Білдкомпані»,

, вул. Шевченка, 15, м. Чернігів, 14000

Предмет спору: про стягнення 2 073 943,33 грн,

ПРЕДСТАВНИКИ СТОРІН:

від позивача: Гутник В. П., адвокат;

від відповідача: не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «СС-Білдкомпані», у якому просить стягнути збитки у розмірі 2 073 943,33 грн.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 28.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; підготовче засідання призначено на 26.08.2025 об 11:20; встановлено сторонам строки для подання заяв по суті, зокрема, відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали для подання до суду та іншим учасникам справи відзиву на позов з доданими до нього документами.

Ухвала суду від 28.07.2025 була доставлена відповідачу в його Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС 28.07.2025 о 18:46, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, а отже останнім днем для подання відповідачем відзиву є 13.08.2025.

За клопотанням представника відповідача ухвалою суду від 31.07.2025 постановлено підготовче засідання 26.08.2025 та усі наступні судові засідання проводити в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку (https://vkz.court.gov.ua).

12.08.2025 відповідач направи до суду відзив на позовну заяву з доданими до нього документами.

21.08.2025 позивач через підсистему «Електронний суд» подав до суду відповідь на відзив.

25.08.2025 відповідач через підсистему «Електронний суд» подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі.

У зв`язку з неявкою учасників справи у судове засідання 26.08.2025 суд постановив ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання та продовження строку підготовчого провадження на 30 днів.

27.08.2025 відповідач через підсистему «Електронний суд» подав до суду заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 28.08.2025 повідомлено сторін про те, що підготовче відбудеться 07.10.2025 об 11:00.

У зв`язку з перебуванням судді Шморгуна В. В. у відпустці, підготовче засідання, призначене на 07.10.2025 на 11:00, не відбулось.

Ухвалою суду від 13.10.2025 підготовче засідання призначено на 23.10.2025 на 10:30 та повідомлено сторін про час та місце проведення цього судового засідання.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території та враховуючи клопотання представника відповідача, суд у підготовчому засіданні 23.10.2025 оголосив перерву до 13.11.2025 до 10:40.

Ухвалою суду від 23.10.2025 повідомлено сторін про час та місце проведення судового засідання 13.11.2025.

У підготовчому засіданні 13.11.2025 суд розглянув заяви та клопотання сторін, які надійшли до його початку.

Щодо поданих сторонами заяв по суті.

Суд прийняв до розгляду подані сторонами заяви по суті (відзив, відповідь на відзив та заперечення), як такі, що подані у порядку та строк, встановлені ГПК України та судом, а спір вирішується з їх урахуванням.

Щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

У своєму клопотанні відповідач просить зупинити провадження у справі до моменту отримання відповідачем та подання до суду висновку експерта, складеного на його замовлення у межах предмета спору, а у разі відмови в зупиненні - відкласти розгляд справи та встановити відповідачу розумний строк для подання висновку експерта, складеного на його замовлення (в порядку ст. 80, 101 ГПК).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Таким чином, замовлення самостійно учасником справи експертизи не є підставою для зупинення провадження у справі, а тому суд відмовив у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

Розглянувши клопотання про відкладення розгляду справи, суд зазначив, що воно надійшло 25.08.2025, тоді як експертизу відповідач замовив ще 04.08.2025. Попри те, що судові засідання не відбулися з незалежних від суду та учасників причин (повітряні тривоги), проте з моменту подання клопотання та замовлення експертизи минуло близько трьох місяців.

Отже, суд вважає, що у позивача було достатньо часу для реалізації своїх процесуальних прав, а тому не вбачає підстав для відкладення судового засідання із зазначених відповідачем підстав.

У судовому засіданні представник відповідача заявила клопотання про відкладення підготовчого засідання для підготовки та подання клопотання про призначення судової експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Суд не вбачає підстав для призначення судової експертизи, оскільки метод і спосіб її проведення, висновки експерта, а також можливість експерта здійснювати розрахунок ПДВ є достатньо зрозумілими. Щодо неврахування витрат на логістику та терміновість - позивач не надав жодних доказів на підтвердження цих обставин. При цьому висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої та оцінюється судом разом із іншими доказами.

Враховуючи вищевикладене, суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та похідного клопотання про призначення судової експертизи.

У підготовчому засіданні 13.11.2025 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового засідання з розгляду справи по суті на 11.12.2025 на 10:10.

Відповідач був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в його Електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» в ЄСІТС, але у судове засідання 11.12.2024 не з`явився.

До початку судового засідання представник відповідача подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебування її на лікарняному.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Враховуючи повторну неявку відповідача у судове засідання, суд відмовив у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, а згідно з п. 2 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України судове засідання 11.12.2025 проводилось за відсутності відповідача (його представника).

У судовому засіданні 11.12.2025 на підставі ч. 6 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України суд проголосив скорочене рішення.

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовані придбанням відповідачем віконних блоків за завищеною вартістю, які були встановлені на виконання договору підряду №18-б від 01.11.2023, укладеного між сторонами, внаслідок чого позивач зайво перерахував бюджетні кошти у загальній сумі 2 073 943,33 грн, що є його збитками.

Відповідач заперечує проти позову та просить відмовити в його задоволенні, враховуючи таке:

- факт підписання сторонами актів виконаних робіт за формою КБ-2в, КБ-3 свідчить про те, що Замовник (позивач) перевірив та прийняв показники матеріально технічних ресурсів, а також їх вартість;

- саме позивач самостійно визначив граничну суму, у межах якої мав бути виконаний капітальний ремонт за договором підряду, що включав, зокрема, закупівлю та встановлення віконних блоків;

- позивач не довів наявності реальних збитків та їх розміру; вина у діяннях відповідача відсутня. Погодження договірної ціни з боку позивача, відсутності зауважень або інших розбіжностей під час підписання довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати та актів приймання виконаних будівельних робіт, а також здійснення оплати за відповідні виконані роботи свідчить про відсутності протиправності в діях відповідача;

- відповідач ставить під сумнів висновок експерта №609/24-24 від 16.07.2024, посилаючись на суперечливість та сумнівність цінових даних, зокрема, відповідей, отриманих від ТОВ «Есель-Компані»; некоректне відображення експертом вартості віконного блоку у розрахунку; у запитах експерта, надісланих до інших постачальників, відсутні питання, що б уточнювали наявність та вартість доставки і термінового виготовлення.

Позивач у свої відповіді на відзив зазначив, що висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 609/24-24 від 16.07.2024, проведений у рамках кримінального провадження, містить інформацію щодо предмета доведення у даній господарській справі, та підтверджує завдання збитків.

У запереченнях відповідач наголосив на наявності суперечностей, неповноті дослідження та відсутності належного обґрунтування окремих тверджень у висновку експерта.

Обставини, які є предметом доказування у справі. Докази, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації проводило закупівлю робіт «Капітальний ремонт будівлі «Чернігівське вище професійне училище, Чернігівської обласної ради», що розташоване за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 20 (усунення аварій, що сталися внаслідок військової збройної агресії Російської Федерації в м. Чернігові) (ДК 021:2015 - 45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)».

За результатами проведеної процедури публічної закупівлі 01.11.2023 Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації (далі Замовник) та Товариство з обмеженою відповідальністю «СС-Білдкомпані» (далі - Виконавець), як переможець торгів, уклали договір підряду №18-Б про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт будівлі «Чернігівське вище професійне училище, Чернігівської обласної ради», що розташоване за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 20 (усунення аварій, що сталися внаслідок військової збройної агресії Російської Федерації в м. Чернігові) (ДК 021:2015 - 45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» (далі Договір підряду).

Відповідно до п. 1.1 Договору підряду Замовник доручає, а Виконавець виконує на свій ризик, своїми силами і засобами роботи по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі «Чернігівське вище професійне училище, Чернігівської обласної ради», що розташоване за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 20 (усунення аварій, що сталися внаслідок військової збройної агресії Російської Федерації в м. Чернігові) (ДК 021:2015 - 45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» (далі - Об`єкт), і здає їх Замовнику.

Вартість будівництва визначається з урахуванням кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві», проектної документації, тендерної документації, пропозиції Виконавця та вимог чинного законодавства (п. 3.1 Договору підряду).

Згідно з п. 3.2 Договору підряду ціна цього Договору визначається виходячи із загальної вартості будівельних робіт, устаткування та інших витрат, що виконуються Виконавцем за даним Договором та становить 14 109,92024 тис. грн, у тому числі ПДВ 20% - 2351,65337 тис. грн.

Оплата за договором здійснюється за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на проектування, відновлення, будівництво, модернізацію, облаштування, ремонт об`єктів будівництва громадського призначення, соціальної сфери, культурної спадщини, житлово-комунального господарства, інших об`єктів, що мають вплив на життєдіяльність населення в сумі 11287,93619 тис грн та кошти співфінансування у сумі 2821,98405 тис грн (п. 3.3 Договору підряду).

За умовами п. 3.4, 3.6 Договору підряду ціна цього Договору може бути зменшена за взаємною згодою Сторін у випадках передбачених діючим законодавством України. Договірна ціна цього Договору є твердою і визначається відповідно до кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві».

Відповідно до п. 4.2 Договору підряду Замовник проводить розрахунки за виконані роботи на підставі підписаних Сторонами актів форми № КБ-2в (акт приймання виконаних будівельних робіт) та форми № КБ-3 (довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати), при цьому Сторони домовилися про те, що строк (термін) оплати Замовником виконаних Виконавцем робіт визначається відкладальною обставиною, а саме після надходження коштів з бюджету на рахунок Замовника за проведення робіт, які є предметом даного Договору.

Пунктом 4.6 Договору підряду передбачено, що при погодженні вартості робіт Замовник перевіряє показники матеріально-технічних ресурсів, при виявлені завищених показників Замовник має право відкласти підписання актів за формами КБ-2в, КБ-3 до досягнення взаємної згоди Сторін з цього питання.

Згідно з п. 6.2.4 Договору Замовник має право відмовитися від прийняття та оплати виконаних робіт у разі виявлення недоліків. Повернути документи Виконавцю без здійснення оплати у разі неналежного оформлення документів.

Договір набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31.12.2023, а у разі невиконання сторонами зобов`язань, передбачених договором діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. Припинення дії цього договору не звільняє сторони від відповідальності за порушення своїх зобов`язань, вчинених під час дії цього договору (п. 10.1 Договору підряду).

Відповідно до розділу 12 Договору підряду невід`ємною частиною цього Договору є:

Додаток № 1 розрахунок договірної ціни та локальні кошториси до неї.

Додаток № 2 календарний графік виконання робіт.

Додаток № 3 підсумкова відомість ресурсів.

Додаток № 4 план фінансування будівництва.

У Додатку № 3 «Підсумкова відомість ресурсів», зокрема, передбачено закупівлю виробів - Віконні блоки металопластикові з 5-ти камерним профілем і двокамерним склопакетом, з поворотною відкидною створкою та москітною сіткою (далі віконні блоки) у кількості 1100,44 м2, відпускною вартістю 5907 грн/м2 без ПДВ (тобто 7088,40 грн з ПДВ), на загальну суму 6 500 299,08 грн без ПДВ.

19.12.2023 Замовник та Виконавець уклали додаткову угоду №1 до Договору підряду, якою внесли зміни до п. 3.2, 3.3, 10.1 та додатків до Договору, передбачивши вартість будівельних робіт та інших витрат на 2023 рік у сумі 6469,08124 тис. грн з ПДВ та строк дії Договору до 31.12.2024.

У Додатку № 3 «Підсумкова відомість ресурсів» (у редакції Додаткової угоди №1), зокрема на 2023 рік, передбачено закупівлю віконних блоків у кількості 601,64 м2, відпускною вартістю 5907 грн/м2 без ПДВ (тобто 7088,40 грн з ПДВ), на загальну суму 3 553 887,48 грн без ПДВ.

03.05.2024 Замовник та Виконавець уклали додаткову угоду №3 до Договору підряду, якою внесли зміни до Договору підряду та визначили вартість робіт на 2024 рік у сумі 1798,40828 тис. грн з ПДВ, а також строк дії договору до 31.12.2025.

25.07.2024 Замовник та Виконавець уклали додаткову угоду №4 до Договору підряду, якою внесли зміни до Договору підряду та збільшили вартість робіт на 2024 рік до 7640,83898 тис. грн, а строк дії Договору зменшено до 31.12.2024.

У додатку № 3 «Підсумкова відомість ресурсів» (у редакції Додаткової угоди №4), зокрема на 2024 рік, передбачено закупівлю віконних блоків у кількості 498,8 м2, відпускною вартістю 5907 грн/м2 без ПДВ (тобто 7088,40 грн з ПДВ), на загальну суму 2 946 411,60 грн без ПДВ.

06.09.2024 Замовник та Виконавець уклали додаткову угоду №5 до Договору підряду, якою внесли зміни до Договору підряду та зменшили ціну Договору до 12622,82099 тис. грн, з них на 2024 рік передбачено роботи на суму 6153,73975 тис. грн.

У додатку № 3 «Підсумкова відомість ресурсів» (у редакції Додаткової угоди №5), зокрема на 2024 рік, передбачено закупівлю віконних блоків у кількості 3 м2, відпускною вартістю 5907 грн/м2 без ПДВ (тобто 7088,40 грн з ПДВ), на загальну суму 17 721,00 грн без ПДВ.

27.11.2024 Замовник та Виконавець уклали додаткову угоду №7 до Договору підряду, якою внесли зміни до Договору підряду та зменшили ціну Договору до 12622,10856 тис. грн, з них на 2024 рік передбачено роботи на суму 6153,02732 тис. грн

Замовник та Виконавець підписали довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати №1 від 08.12.2023 (за листопад 2023 року); №2 від 15.12.2023 (за грудень 2023 року); №3 від 19.12.2023 (за грудень 2023 року).

Також Замовник та Виконавець підписали акти приймання виконаних будівельних робіт за Договором підряду №1 від 08.12.2023 (за листопад 2023 року) на загальну суму 1 753 082,50 грн; №2 від 15.12.2023 (за грудень 2023 року) на загальну суму 2 917 222,92 грн; №3 від 19.12.2023 (за грудень 2023 року) на загальну суму 1 798 775,82 грн.

Вказані акти підписані Замовником без будь-яких зауважень.

Вказані роботи Замовник оплатив у повному обсязі, на підтвердження чого надано платіжні інструкції №783 від 11.12.2023 на суму 1 460 902,08 грн; №784 від 11.12.2023 на суму 292 180,42 грн; №824 від 18.12.2023 на суму 2 431 019,10 грн; №825 від 18.12.203 на суму 486 203,82 грн; №838 від 19.12.2023 на суму 1 498 979,85 грн; №839 від 19.12.2023 на суму 299 795,97 грн.

Відповідно до підсумкових відомостей ресурсів (витрати по факту) у листопаді-грудні 2023 року загальний обсяг встановлених віконних блоків склав 601,64 м2, вартістю 5907 грн/м2 без ПДВ (7088,40 грн з ПДВ), на загальну суму 3 553 887,48 грн без ПДВ (4 264 664,98 грн з ПДВ).

В провадженні СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області перебуває кримінальне провадження № 0001565 від 04.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні призначалась судова товарознавча експертиза, за результатами проведення якої експертом Чернігівського відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України складено висновок експерта № 609/24-24 від 16.07.2024 (далі Висновок експерта).

У Висновку експерта зазначено, що ринкова вартість блоку віконного металопластикового з поворотною відкидною створкою та москітною сіткою з профілем REHAU 7.0 PULS EURO 70-1, характеристикою склопакету 4і-14ar-4-14ar-4i, із фурнітурою АХОR К-3 за 1 м2 у м. Чернігові станом на листопад та грудень 2023 року складала 3 034,37 грн без ПДВ (3 641,25 грн з ПДВ).

Зміст висновку експерта свідчить, що ринкова вартість блоку віконного металопластикового була визначена як середнє значення ринкових цін, зазначених підприємствами, які здійснюють реалізацію таких виробів у м. Чернігові (ТОВ «Єсель-Компані», ТОВ «Трейдінг Буд», ТОВ «Сівермонд» та ФОП Нікитенком В. І.), наданих у відповідь на запити експерта.

Слідчим у кримінальному провадженні слідчим СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області надано дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001565 від 04.05.2024 в частині розголошення Висновку експерта (лист № 11246-2025 від 17.07.2025).

Позивач вважає, що згідно з висновком експерта ТОВ «СС-Білдкомпані» придбало віконні блоки за завищеними цінами, внаслідок чого Управлінням зайво перераховані бюджетні кошти у загальній сумі 2 073 943,33 грн, як різниця між дійсною ринковою вартістю вказаних конструкцій та ціною закупівлі за Договором.

Відповідач надав договір поставки №28/07-01 від 28.07.2022, укладений з ТОВ «Комфорт-Лайн Плюс», а також видаткові накладні, відповідно до яких відповідач придбав віконні блоки за ціною 7088,40 грн з ПДВ за 1м2.

Позивач направив відповідачу претензію від 08.07.2025 №01-11/972, у якій просив протягом 30 днів з моменту отримання даної претензії сплатити збитки, завдані внаслідок завищення вартості робіт за Договором підряду, у розмірі 2 073 943,33 грн.

У відповідь на цю претензію відповідач у своєму листі від 16.07.2025 №52-25 просив позивача надати Висновок експерта з метою остаточного прийняття рішення щодо належності вказаної суми до збитків.

Доказів сплати позивачу спірних коштів відповідач суду не надав.

Оцінка суду.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частиною 1 ст. 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України).

Згідно із частиною першою статті 628, статтею 629 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського кодексу України (тут і далі, у редакцій, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

За приписами ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків (ст. 611 ЦК України).

Статтею 22 ЦК України встановлено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки, суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з приписами ст. 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходів, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (пункт 5.33 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 920/715/17).

Реальні збитки - це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 10.10.2024 у справі № 922/59/23, від 05.11.2024 у справі № 910/3987/20, від 26.06.2024 у справі № 922/3976/23.

Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права. Тобто, з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було би відновлення свого порушеного права особою. Крім того, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 27.05.2021 у справі № 761/12945/19, від 10.09.2024 у справі № 910/21221/21.

За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч. 1 ст. 22, ст. 611, ч. 1 ст. 623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Виходячи з наведеного та в силу ст. 74 ГПК України, саме позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Як встановив суд, за результатами проведеної процедури публічної закупівлі 01.11.2023 між Управлінням капітального будівництва Чернігівської ОДА та ТОВ «СС-Білдкомпані» укладено договір підряду №18-Б про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт будівлі «Чернігівське вище професійне училище, Чернігівської обласної ради», що розташоване за адресою: м. Чернігів, вул. Кільцева, 20 (усунення аварій, що сталися внаслідок військової збройної агресії Російської Федерації в м. Чернігові) (ДК 021:2015 - 45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)».

На виконання умов Договору підряду відповідач виконав роботи з капітального ремонту Об`єкта, у тому числі зі встановлення віконних блоків загальним обсягом 601,64 м2, вартістю 5907 грн/м2 без ПДВ (7088,40 грн з ПДВ), на загальну суму 3 553 887,48 грн без ПДВ (4 264 664,98 грн з ПДВ).

Позивач вважає, що ціна віконних блоків є завищеною, на підтвердження чого надав Висновок експерта, а відтак йому завдано збитків у розмірі 2 073 943,33 грн, що становить різницю між дійсною ринковою вартістю вказаних конструкцій та ціною закупівлі за Договором підряду.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно з ч. 2 статті 189 Господарського кодексу України ціна є істотною умовою господарського договору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.

Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про ціни і ціноутворення» вільні ціни встановлюються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін на всі товари, крім тих, щодо яких здійснюється державне регулювання цін.

Отже, сторони на договірних засадах передбачають формування ціни за договором.

Ціна Договору підряду (загальна вартість будівельних робіт, устаткування та інших витрат) була погоджена сторонами у Договорі та відповідно до Додаткової угоди №7 становила 12 622 108,56 грн. Крім того, сторонами були підписані додатки до Договору: «Договірна ціна», «Локальний кошторис на будівельні роботи», «Підсумкова відомість ресурсів», у яких зазначені обсяг робіт та кількість матеріалів, їх вартість, у тому числі спірних віконних блоків.

За приписами статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Таким чином, що підписавши Договір підряду, його сторони на підставі вільного волевиявлення погодили умову щодо ціни договору, яка є істотною умовою.

Відповідно до ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (презумпція правомірності правочину).

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 2-1383/2010 сформульовано висновок про те, що статтею 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину та ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Таким чином, у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню.

Доказів визнання недійсним Договору підряду в частині визначення договірної ціни з підстав її завищення суду не надано, а тому в силу вимог ст. 204 ЦК України презюмується правомірність цього Договору в цілому, в тому числі і в частині такої істотної умови як ціна договору.

Суд встановив, що у період дії Договору відповідач виконав роботи з капітального ремонту Об`єкта, які були прийняті позивачем без будь-яких зауважень шляхом підписання актів приймання виконаних будівельних робіт та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати.

Згідно з ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Пунктом 4.6 Договору підряду передбачено, що при погодженні вартості робіт Замовник перевіряє показники матеріально-технічних ресурсів, при виявлені завищених показників Замовник має право відкласти підписання актів за формами КБ-2в, КБ-3 до досягнення взаємної згоди Сторін з цього питання.

Отже, підписавши акти приймання виконаних будівельних робіт, позивач погодився як із обсягом виконаних робіт та матеріалів, так і з їх вартістю.

Крім того, відповідно до статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно з пунктом 18 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (ч. 31, 32 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Отже, тендерна документація по суті є пропозицією з визначенням всіх істотних умов та представленням проєкту договору, а тендерна пропозиція є зустрічною пропозицією учасника укласти договорів на умовах, визначених в ній, за результатами розгляду та оцінки якої замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір.

Сутність публічної закупівлі полягає у забезпеченні виникнення прав та обов`язків у замовників (зобов`язання зі сплати коштів за придбані товари, виконані роботи, надані послуги) та учасника процедури закупівлі (продажу таких товарів, виконанні робіт чи наданні послуг учасником за результатами проведення процедури закупівлі) у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

У статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник відміняє тендер, зокрема, у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути.

10.09.2022 набрав чинності Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану».

Згідно з цим Законом внесено зміни до Закону України «Про публічні закупівлі» та доповнено розділ X «Прикінцеві та перехідні положення», зокрема до пункту 37.

У пункті 37 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз».

Кабінет Міністрів України постановою від 12.10.2022 № 1178 затвердив особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

За змістом пункту 41, 44 Особливостей (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Розгляд та оцінка тендерних пропозицій здійснюються відповідно до статті 29 Закону (положення частин другої, дванадцятої, шістнадцятої, абзаців другого і третього частини п`ятнадцятої статті 29 Закону не застосовуються) з урахуванням положень пункту 43 цих особливостей.

Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей; є такою, строк дії якої закінчився; є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації; не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Разом з тим, тендерна пропозиція відповідача не була відхилена позивачем, що свідчить про її відповідність тендерній документації.

При цьому суд зазначає, що принцип максимальної економії під час проведення публічних закупівель передбачає ощадне витрачання бюджетних коштів саме замовником як розпорядником бюджетних коштів, який і визначає очікувану вартість закупівлі.

Питання визначення очікуваної вартості предмета закупівлі врегульоване наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 № 275, яким затверджена Примірна методика визначення очікуваної вартості предмета закупівлі (далі Методика).

Ця примірна методика хоча і має рекомендаційний характер, але може застосовуватися для визначення замовником очікуваної вартості предмета закупівлі товарів, робіт та послуг, закупівля яких здійснюється відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до розділу ІІ Методики одним із етапом визначення очікуваної вартості є аналіз ринку. На цьому етапі доцільно використовувати як загальнодоступну інформацію щодо цін та асортименту товарів, робіт і послуг, яка міститься у відкритих джерелах (у тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель «Prozorro» та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках, дані спеціалізованих інформаційно-аналітичних видань, офіційних статистичних видань, в тому числі іноземних, тощо), так і інформацію, отриману шляхом проведення ринкових консультацій. Використання такого інструменту, як ринкові консультації, дозволяє визначити структуру ринку, ступінь конкуренції та можливі варіанти предмету закупівлі з урахуванням інновацій та нових технічних рішень.

Під час проведення ринкових консультацій замовники можуть направляти учасникам ринку повідомлення (анкети, запити, запрошення до обговорення тощо) з описом необхідних та бажаних вимог до предмета закупівлі, в яких, крім іншого, слід зазначати, що надсилання таких повідомлень (анкет, запитів, запрошень) не тягне за собою виникнення зобов`язань з боку замовника щодо надання переваг учасникам ринку, що брали участь в ринкових консультаціях. Зацікавлені учасники ринку надсилають свої пропозиції із зазначенням можливих варіантів, замовники опрацьовують та аналізують отримані пропозиції. За потреби замовники можуть організовувати зустрічі з зацікавленими постачальниками/підрядниками для консультацій та обговорення. Отримана замовниками під час ринкових консультацій інформація дозволить визначити оптимальні вимоги до предмета закупівлі з урахуванням актуальних пропозицій ринку та визначити обґрунтовану очікувану вартість.

Відтак з метою досягнення максимальної економії замовник при формуванні очікуваної вартості закупівлі повинен був попередньо вивчити ринок та здійснити моніторинг комерційних пропозицій потенційних постачальників.

Отже, вина у придбанні товарів, робіт та послуг за завищеними цінами покладається на замовника, який повинен був вжити усіх можливих від нього заходів з метою дотримання принципу максимальної економії, а не на виконавця робіт, який здійснює підприємницьку діяльність з метою отримання прибутку.

Так, згідно з ч. 1 ст. 42 Господарського кодексу України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Відповідно до приписів ст 44 Господарського кодексу України підприємництво здійснюється на основі:

вільного вибору підприємцем видів підприємницької діяльності;

самостійного формування підприємцем програми діяльності, вибору постачальників і споживачів продукції, що виробляється, залучення матеріально-технічних, фінансових та інших видів ресурсів, використання яких не обмежено законом, встановлення цін на продукцію та послуги відповідно до закону;

вільного найму підприємцем працівників;

комерційного розрахунку та власного комерційного ризику;

вільного розпорядження прибутком, що залишається у підприємця після сплати податків, зборів та інших платежів, передбачених законом;

самостійного здійснення підприємцем зовнішньоекономічної діяльності, використання підприємцем належної йому частки валютної виручки на свій розсуд.

Ані наведеними правовими нормами, ані нормами Закону України «Про публічні закупівлі» на підприємця як учасника публічних закупівель безпосередньо не покладено дотримання принципу економії бюджетних коштів, а відтак зменшувати свої прибутки у разі продажу товарів (робіт, послуг) за державні кошти.

При цьому з наданих відповідачем доказів вбачається, що вартість встановлених віконних блоків відповідає вартості, за яку ТОВ «СС-Білдкомпані» придбало їх в іншого постачальника (ТОВ «Комфорт-Лайн Плюс»). У свою чергу, доказів змови відповідача і ТОВ «Комфорт-Лайн Плюс» щодо завищення ринкової ціни спірних віконних блоків або інших незаконних дій відповідача при формуванні ціни спірного товару позивач суду не надав.

Крім того, у п. 3.1 Договору підряду визначено, що вартість будівництва визначається з урахуванням кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві», проектної документації, тендерної документації, пропозиції Виконавця та вимог чинного законодавства.

Будь-яких обґрунтувань невідповідності вартості спірних робіт вказаним кошторисним нормам позивач суду не навів, а відтак і не довів порушення цих норм, у тому числі в частині завищення вартості спірних віконних блоків.

Щодо наданого позивачем Висновку експерта як доказу на підтвердження факту завдання йому збитків у розмірі 2 073 943,33 грн суд зазначає наступне.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що висновок експертизи є одним із засобів доказування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь установленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

У висновку експерта зазначено, що ринкова вартість металопластикового віконного блоку з поворотно-відкидною створкою та москітною сіткою з профілем REHAU 7.0 PULS EURO 70-1 станом на листопадгрудень 2023 року у м. Чернігові становила 3 034,37 грн за 1 мІ без ПДВ (3 641,25 грн з ПДВ).

Вартість за 1 мІ визначено як середнє значення ринкових цін підприємств м. Чернігова (ТОВ «Єсель-Компані», ТОВ «Трейдінг Буд», ТОВ «Сівермонд» та ФОП Нікитенко В. І.), наданих на запити експерта.

Разом з тим, вказаний висновок експерта, у якому зазначена середня ринкова ціна за 1 мІ віконного блоку у м. Чернігові станом на листопадгрудень 2023 року, не є належним доказом, який підтверджує завдання позивачу збитків внаслідок завищення вартості встановлених на Об`єкті віконних блоків, оскільки він не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеним Договором підряду та які підтверджені відповідним актами приймання виконаних будівельних робіт.

Тобто зазначений висновок експерта не може бути підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов Договору підряду.

Отже, позивач не довів суду наявність протиправної поведінки відповідача у спірних правовідносинах.

Навпаки, з огляду на наявність на ринку інших постачальників із значно нижчою ціною, а з наданих позивачем матеріалів не вбачається, що позивач вживав всіх належних дій щодо моніторингу такого ринку та визначення відповідної очікуваної вартості предмета закупівлі, слід дійти висновку що саме через недобросовісну поведінку позивача як замовника послуг відбулась спірна закупівля за настільки дорожчою вартістю.

За наведених обставин, суд вважає, що у контексті спірних правовідносин, які склалися між сторонами, та виходячи із законодавчо визначеного змісту терміну «збитки» заявлена до стягнення з відповідача перерахована йому як виконавцю будівельних робіт за Договором підряду сума не є збитками у розумінні статті 22 ЦК України та статті 225 ГК України.

Оскільки між сторонами у справі було укладено Договір підряду, а кошти, які позивач просить стягнути з відповідача, отримані ним як оплата виконаних за договором підряду робіт, суд дійшов висновку, що такі кошти набуто за наявності правової підстави Договору підряду, додатках до нього та Додаткових угодах, щодо яких діє презумпція правомірності, а тому вони не можуть вважатися збитками та не можуть бути стягнуті на підставі частини другої статті 224 ГК України.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позивач не довів суду факту завдання йому збитків саме внаслідок протиправної поведінки відповідача, що є підставою для відмови у позові.

Висновки суду.

Доказами у справі, відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Інші докази та пояснення учасників справи судом до уваги не приймаються, оскільки не спростовують вищевикладені висновки суду.

За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясуванні усіх питань, винесених на його розгляд.

За наведених у їх сукупності обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Щодо судових витрат.

Оскільки у позові відмовлено, судові витрати, понесені позивачем, стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись ст. 13, 14, 42, 73-80, 86, 129, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду у строки, визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді, відповідно до ч. 4 ст. 116 ГПК України, повне рішення складено 29.12.2025.

Суддя В. В. Шморгун