ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"29" грудня 2025 р. м. Київ Справа № 911/2974/25

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Український струм» (01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 18/7)

до Калинівської селищної ради (08623, Київська обл., Фастівський р-н, селище Калинівка, вул. Центральна, буд. 57)

про стягнення 68136,45 грн,

Суддя Третьякова О.О.

без участі (виклику) представників сторін.

Обставини справи:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Український струм» (позивач) звернулось до Господарського суду Київської області із позовною заявою про стягнення з Калинівської селищної ради (відповідач) заборгованості в загальній сумі 68136,45 грн, з яких 63965,55 грн основного боргу, 368,02 грн 3% річних та 3802,88 грн інфляційних втрат з підстав неналежного виконання відповідачем своїх грошових зобов`язань за договором постачання електричної енергії (з розподілом та передачею) споживачу від 02.01.2023 №3012/24.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.10.2025 у справі №911/2974/25 позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи, в тому числі 15-денний строк для подання відповідачем відзиву на позовну заяву.

17.10.2025 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про надання додаткового строку на подання відзиву на позов, у якому відповідач просив суд продовжити процесуальний строк для подання відзиву на 15 днів, надалі клопотання про продовження строку на подання відзиву. У клопотанні про продовження строку на подання відзиву відповідач зазначав, що ухвалу суду від 01.10.2025 про відкриття провадження у справі він отримав 02.10.2025, останній день для подання відзиву припадає на 17.10.2025, однак через триваючу військову агресію РФ проти України, повітряні тривоги, екстрені та стабілізаційні відключення електроенергії у відповідача існували об`єктивні труднощі для підготовки відзиву на позов у межах встановленого строку.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.10.2025 №911/2974/25 відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання від 17.10.2024 про продовження процесуального строку на подання відзиву (вх.№9255 від 17.10.2024) та роз`яснено відповідачу, що відмова суду у продовженні відповідачу процесуального строку на подання відзиву не виключає право відповідача на подання до суду заяви про поновлення (а не про продовження) процесуального строку із обґрунтуванням поважних причин його пропуску в порядку частини 1 ст.119 ГПК України. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (частина 4 ст.119 ГПК України).

19.11.2025 до Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив від 19.11.2025 (вх.№16183 від 19.11.2025).

До Господарського суду Київської області від відповідача надійшла заява від 10.11.2025 (вх.№9945 від 10.11.2025) про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, яка мотивована тим, що ухвалу суду від 01.10.2025 про відкриття провадження у справі він отримав 02.10.2025, останній день для подання відзиву припадав на 17.10.2025, однак через триваючу військову агресію РФ проти України, повітряні тривоги, екстрені та стабілізаційні відключення електроенергії у відповідача виникли об`єктивні труднощі для підготовки відзиву на позов у межах встановленого строку. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку відповідачем подано відзив на позовну заяву, стосовно якого відповідач просить поновити пропущений строк.

Відповідно до пункту 6 частини 2 ст.42 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частинами 1-4 статті 119 ГПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Згідно з частинами 2 та 4 ст.161 ГПК України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до частини 1 ст.165 ГПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Частина 1 ст.252 ГПК України передбачає, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі, крім випадків, передбачених статтею 252-1 цього Кодексу.

Особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні визначені в статті 251 ГПК України, відповідно до частини 1 якої відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, згідно з частиною 1 статті 251 ГПК України процесуальний строк для надання відповідачем відзиву у спрощеному позовному провадженні встановлений законом імперативно.

Ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2025 про відкриття провадження у даній справі відповідач отримав 02.10.2025, отже останнім днем процесуального строку для надання відповідачем відзиву на позовну заяву, який встановлений законом - статтею 251 ГПК України, є 17.10.2025.

Згідно з частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до частини 2 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначено у частинах 1 та 5 статті 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд враховує, що відзив на позовну заяву є різновидом заяв по суті справи, подання якого є правом учасника справи та в якому відповідач, як правило, викладає свої заперечення щодо позову із посиланням на відповідні докази та норми права.

Тобто по своїй суті відзив це інструмент доведення відповідачем до суду своєї позиції (доводів, заперечень, спростувань) щодо суті спірних правовідносин та предметом спору. А для справ, розгляд яких здійснюється у спрощеному позовному провадженні за відсутності сторін, це фактично єдина можливість викласти свої аргументи щодо позову.

Право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України й статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа могла скористатись своїм правом висловити свою позицію щодо позову. Так, у справі «Салов проти України» (заява N 65518/01; пункт 89) ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява N 49684/99; пункт 30).

Отже, права на доступ до суду, на змагальний розгляд і на ефективний засіб захисту права є основоположними правами, які гарантуються Конвенцією. Попри свою важливість, цілі досягнення ефективності та прискорення здійснення судочинства не виправдовують порушення цих прав.

У цьому випадку суд враховує, що оскільки наразі в державі діє воєнний стан та на території Київської області застосовуються відключення електроенергії, тому обмеження відповідача в праві подати відзив на позов у розумний строк з урахуванням конкретних обставин не буде відповідати загальним засадам справедливого судового розгляду.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому суд виходить з того, що пріоритетним є вирішення справи на засадах змагальності та з`ясування всіх обставин справи, а не дотримання надмірного формалізму.

З огляду на викладене, суд задовольняє заяву Калинівської селищної ради від 10.11.2025 (вх.№9945 від 10.11.2025) про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, поновлює відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та приймає відзив відповідача до розгляду в межах даної справи.

Відповідно до ч.1 ст.247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з ч.5 ст.252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на наявність суперечності між сторонами щодо предмета спору, які викладені в заявах по суті спору, враховуючи предмет позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, для всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, суд дійшов висновку про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.119, 120, 121, 232-236, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Заяву Калинівської селищної ради від 10.11.2025 (вх.№9945 від 10.11.2025) про поновлення процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву задовольнити.

2. Поновити Калинівській селищній раді процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву.

3. Призначити судове засідання для розгляду справи №911/2974/25 в порядку спрощеного позовного провадження, яке відбудеться 04.02.2026 о 15:15. Засідання відбуватиметься у приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: 01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108.

4. Викликати у судове засідання учасників справи явку яких визнати обов`язковою. У разі неявки повідомити суд про причини такої неявки з документальним підтвердженням. Повноваження представників оформити відповідно до вимог ст.60 Господарського процесуального кодексу України.

5. Роз`яснити наслідки неявки у засідання учасника справи, відповідно до ч.1, 3, 4, 5 ст.202 Господарського процесуального кодексу України: неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Наслідки, визначені частинами третьою та четвертою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання.

6. Учасникам процесу надати суду для огляду оригінали всіх документів, копії яких подані (подаватимуться) до суду, оформити письмові докази, що подаються до суду, відповідно до вимог ст.91 Господарського процесуального кодексу України, а заяви, клопотання та заперечення з процесуальних питань в письмовій формі відповідно до вимог ст.170 Господарського процесуального кодексу України.

7. Попередити позивача про те, що відповідно до п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

8. Попередити учасників справи про майнову відповідальність, передбачену ст.135 Господарського процесуального кодексу України.

Інформацію у справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua).

Ухвала набирає законної сили 29.12.2025 оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова