ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2025 рокум. ОдесаСправа № 915/1546/24
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Богатиря К.В.

суддів: Поліщук Л.В., Таран С.В.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича

на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025, суддя суду першої інстанції Семенчук Н.О., м. Миколаїв, повний текст рішення складено та підписано 23.09.2025

по справі №915/1546/24

за позовом: Акціонерне товариство «Миколаївобленерго»

до відповідача: Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича,

про: стягнення 133 404,30 грн.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина.

До Господарського суду Миколаївської області звернулось Акціонерне товариство «Миколаївобленерго» з позовною заявою, в якій просив суд стягнути з відповідача фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича вартість необлікованої електричної енергії в сумі 133 404,30 грн. та витрати на проведення експертизи спеціалізованою організацією в сумі 1 181,88 грн.

Підставою позову позивачем зазначено обставини щодо порушення відповідачем пп. 3 п.8.4.2 ПРРЕЕ, що встановлено під час проведення технічної перевірки об`єкта споживача (автомийка) за адресою: вул. Троїцька, 107а, м. Миколаїв, за результатами якої (перевірки) складено Акт про порушення № К7553 від 01.03.2021. В свою чергу, 15.12.2021 обласною комісією АТ «Миколаївобленерго» з розгляду актів про порушення було прийнято рішення, в якому зазначено про причетність споживача до порушення ПРЕЕ, а також відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії в сумі 133 404,30 грн. Однак, відповідачем не було сплачено вартість не облікованої електричної енергії.

Короткий зміст вимог рішення суду першої інстанції.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 23.09.2025 позов задоволено; стягнуто з Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на користь Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» вартість необлікованої електричної енергії в сумі 133 404,30 грн., витрати на проведення експертизи спеціалізованою організацією в сумі 1 188,88 грн. та 2 422,40 грн. судового збору.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано тим, що відповідно до протоколу обласної комісії АТ «Миколаївобленерго» з розгляду актів про порушення №1598 від 15.12.2021, визначено, що вартість необлікованої електричної енергії становить 133 404,30 грн. Однак, в матеріалах справи відсутні докази оскарження відповідачем в судовому порядку рішення комісії АТ «Миколаївобленерго». Крім того відповідачем не була оплачена вартість необлікованої електричної енергії у строк, визначений п. 8.2.7 ПРРЕЕ, що є підставою для задоволення позову.

Аргументи учасників справи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24.

Апелянт вказує, що він будь-яке втручання в роботу засобів вимірювальної техніки або інші дії, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки, не здійснював. З моменту вилучення лічильника електричної енергії у відповідача до моменту направлення його на відповідне дослідження пройшло 5 місяців. Лічильник знаходився у володінні позивача в період з 01.03.2021 по 05.08.2021, будь-який співробітник позивача мав доступ до цього лічильника та мав можливість здійснити розпломбування, відкриття лічильника та внесення до нього конструктивних змін.

Апелянт зазначає, що він не мав технічної можливості втрутитись в заводську схему лічильника, оскільки в іншому випадку він би порушив пломби. Розпломбовати лічильник, встановити пристрій дистанційного керування, та знов запломбувати лічильник міг тільки співробітник позивача, у володінні якого лічильник знаходився в період з 01.03.2021 по 05.08.2021, та який мав відповідну технічну можливість та наявність засобів пломбування.

Крім того, апелянт вказує, що несанкціоноване втручання співробітників позивача в конструкцію приладу обліку (лічильника) підтверджується і тим, що відповідно до Акту від 01.03.2021 при вилученні пакет з лічильником скріплено пломбою №33317371, а до експертів на дослідження 05.08.2021 пакет з лічильником надійшов вже із пломбою №С57123707. Є очевидним факт порушення цілісності пакету з лічильником в період з 01.03.2021 по 05.08.2021 (час зберігання у позивача), шляхом розпломбування пломби №33317371, втручання в цілісність лічильника та повторного пломбування пломбою №С57123707.

Відповідач також вказує, що пункт 8.4.10 ПРРЕЕ не передбачає такої величини, як договірна потужність. Якщо договірною потужністю вважати дозволену потужність, то за вказаною величиною можливо проведення розрахунку за наявності певних умов (перевищення дозволеної потужності, ненадання інформації споживачем, не допуску представників оператора на територію, відмови споживача від вимірювання струму), проте такі факти позивачем зафіксовані не були.

Керуючись викладеним вище, відповідач просить скасувати рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24.

Позивач вказує, що лічильник НІК 2301 АП1» заводський №0167578 є власністю ФОП Кузнецов О.С. Посилання апелянта на те, що відповідач будь-яке втручання в роботу засобів вимірювальної техніки або інші дії, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки, не здійснював, не може прийматися до уваги, так як зазначений лічильник є власністю відповідача та наданий ним особисто для встановлення на своєму об`єкті.

Позивач зазначає, що посилання відповідача на те, що він не мав технічної можливості втрутитись в заводську схему лічильника, оскільки в іншому випадку він би порушив пломби, спростовується висновком експертного дослідження від 12.11.2021 МНДЕКЦ МВС України, так як саме відповідач є власником лічильника типу НІК 2301 АП1, заводський №0167578, саме відповідач надав вказаний лічильник представникам позивача для встановлення його на об`єкті, і саме він відповідає за технічний стан вказаного вимірювального засобу.

Позивач також вказує, що твердження відповідача про те, що має місце несанкціоноване втручання співробітників позивача в конструкцію приладу обліку (лічильника), не підтверджуються наявними матеріалами справи.

Позивач звертає увагу суду на те, що рішення комісії, оформлене протоколом від 15.12.2021 №1598, відповідач не оскаржував до суду.

Керуючись викладеним вище, позивач просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича, а рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 залишити без змін.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №915/1546/24 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Богатир К.В., судді Поліщук Л.В., Таран С.В., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.10.2025.

На момент надходження апеляційної скарги, матеріали справи №915/1546/24 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.10.2025 відкладено вирішення питання про можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 до надходження матеріалів справи на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду; доручено Господарському суду Миколаївської області невідкладно надіслати матеріали справи №915/1546/24 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №915/1546/24.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24; розгляд апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 вирішено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а також будь-яких заяв чи клопотань з процесуальних питань до 20.11.2025.

Згідно з ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Статтею 270 ГПК України визначено, що у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

Приписами частини 10 статті 270 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 6, 7 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи або день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Як вбачається з матеріалів справи, копія ухвали апеляційного господарського суду від 03.11.2025, якою відкрито апеляційне провадження у справі №915/1546/24, була отримана в електронному кабінеті представником відповідача адвокатом Ярошевським Г.В. - 03.11.2025, позивачем - 03.11.2025.

Крім того, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення копія ухвали від 03.11.2025 направлялася на адресу відповідача засобами поштового зв`язку та була отримана останнім 10.11.2025.

Тобто учасники справи вважаються повідомленими належним чином про розгляд апеляційним господарським судом апеляційної скарги в письмовому провадженні без виклику сторін.

Фактичні обставини, встановлені судом.

13.07.2009 між ВАТ «Енергопостачальна компанія «Миколаївобленерго» (постачальник) та Фізичною особою-підприємцем Кузнецовим Олександром Станіславовичем (споживач) був укладений договір № 44/3846 про постачання електричної енергії, за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 30 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Точка продажу електричної енергії по кожному об`єкту споживача визначається додатком № 8 «акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін».

Приєднана потужність у точках підключення становить 30 кВт.

Відповідно до п.п. 2.3.5 п. 2.3 договору споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності контролю показників якості електроенергії, а також:

- до компенсуючих пристроїв та до іншого електрообладнання, що належить споживачу для виконання функціональних обов`язків постачальника, згідно ПКЕЕ;

- до бази даних локальних устаткування збору і обробки даних для отримання та передачі інформації про обсяг та параметри перетоків електричної енергії та величини споживаної потужності;

- для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення і обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого ПКЕЕ порядку та виконання оперативних перемикань, відключень електроустановок постачальника, що розташовані на території споживача.

Відповідно до п.п. 3.1.5 п. 3.1 договору постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.

Відповідно до п.п. 3.1.6 п. 3.1 договору постачальник має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення):

- до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку;

- до електричних установок споживача ля проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого ПКЕЕ порядку умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

Відповідно до п. 9.1 договору додатки до цього договору № 1,1-а, 2,4,8,10,11,13, а також повідомлення про встановлення договірних величин споживання електричної потужності, акт про пломбування, акт параметризації електролічильників (при наявності), погоджений графік погашення заборгованості (при наявності), акт екологічної, аварійної та технологічної броні (при наявності) є невід`ємними частинами цього договору.

Відповідно до п. 9.4 договору цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31 грудня 2009 року, а в частині розрахунків до повного їх завершення. Договір вважається продовжений на наступний календарних рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено при припинення його дії або перегляд його умов.

Договір може бути розірвано і в інший термін за ініціативою будь-якої із сторін у порядку, визначеному законодавством України.

Сторони зобов`язуються письмово повідомляти про зміну реквізитів (місцезнаходження, найменування, організаційно-правової форми, банків сих реквізитів тощо) та про зміну уповноваженої особи по виконанню умов цього договору не пізніше ніж через 10 днів після настання таких змін.

17.05.2013 між ПАТ «Миколаївобленерго» (постачальник) та Фізичною особою-підприємцем Кузнецовим Олександром Станіславовичем (споживач) було укладено додаткову угоду до договору про постачання електричної енергії № 44/3846 від 13.07.2009 про наступне, зокрема:

1. У зв`язку з підключенням субспоживача в пункті 1 договору № 44/3846 від 13.07.2009 договірну приєднану/(дозволену до використання) потужність зменшити на 10,0/10,0 кВт та встановити 20,0 кВт.

2. Додатки № 2,8,11,13 вилучити та викласти в новій редакції від 17.05.213, що додається.

3. Договір доповнити додатком № 3 в редакції від 17.05.2013, що додається.

4. Сторони дійшли згоди в тому, що всі положення договору, в які не було внесено змін даною додатковою угодою, залишаються чинними у попередній редакції, і сторони підтверджують щодо них свої зобов`язання.

5. Дана додаткова угода разом з додаткам набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін, є невід`ємною частиною договору № 44/3846 від 13.07.2009 та діє строком дії договору.

Відповідно до додатку № 2 до договору № 44/3846 від 13.07.2009 «Перелік об`єктів споживача», яким визначено, що постачання електричної енергії здійснюється до Авто мийки ТМ-40кВа КТП-1026, розташованої за адресою: вул. Кірова, 107А.

Відповідно до п. 1.1. статуту Акціонерного товариства «Миколаївобленерго», затвердженого позачерговими загальними зборами акціонерів АТ «Миколаївобленерго» від 18.12.2023, АТ «Миколаївобленерго» є юридичною особою із новим найменуванням, у результаті проведення державної реєстрації змін до Статуту ПАТ «Миколаївобленерго» у відповідності до ЗУ «Про акціонерне товариство».

10.10.2018 відповідачем було підписано заяву-приєднання, якою оператор системи розподілу АТ «Миколаївобленерго» ініціювало приєднання споживача ФОП Кузнецова О.С. до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах договору про постачання електричної енергії № 44/3846 від 13.07.2009 за особовим рахунком № 44/3846 за технічними даними паспорту точки розподілу за об`єктом споживача, ЕІС-код точки 62Z310. Учасник роздрібного ринку електричної енергії оператор системи розподілу АТ «Миколаївобленерго» повідомив про припинення діяльності постачальника електричної енергії за регульованим тарифом АТ «Миколаївобленерго» та повідомив про приєднання споживача з 01.12.2018 до публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії.

В матеріалах справи відсутні докази щодо припинення споживання електричної енергії за об`єктом споживача за адресою: м. Миколаїв, вул. Кірова, 107а, ЕІС-код точки 62Z310.

28.05.2020 відповідно до акту № 4/059362 на об`єкті відповідача співробітниками позивача, в присутності споживача Кузнецова А.С. було опломбовано лічильник «НІК 2301 АП1» із заводським № 0167578 із встановленням пломб. На спростування даних обставин відповідачем доказів суду не подано.

01.03.2021 посадовими особами АТ «Миколаївобленерго» на об`єкті ФОП Кузнецова О.С., за адресою: вул. Троїцька, 107а, м. Миколаїв, при проведенні технічної перевірки електроустановки відповідача було встановлено обставину порушення споживачем правил обліку електричної енергії, а саме: «виявлення дій споживача, а саме встановлення пристрою в середину ЗВт, не передбаченого заводом виробником. Дає можливість впливати на покази електролічильника з метою їх змінення, електроенергія споживається, електролічильником не враховується», яке передбачено п. п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, що підтверджується Актом про порушення № К 7553.

Відповідно до п. 5 Акту, споживач за власним рішенням не надав паспортні дані для визначення сумарної номінальної потужності струмоприймачів, не допустив для перевірки інформації щодо його сумарної номінальної потужності струмоприймачів, відмовився від вимірювання навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів.

Відповідно до п.9 Акту прилад обліку замінено під час складення акту про порушення.

Згідно п.10 Акту, прилад обліку вилучений представниками оператора системи та укладений у пакет, який опломбований пломбою №33317371, про що складено акт про опломбування від 01.03.2021 №0003020.

Відповідно до п. 11 акту, комісія оператора системи з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 17.03.2021, за адресою: вул. Громадянська, 40, каб. 304, на яке запрошено відповідача. Акт про порушення відповідачем підписано без зауважень.

24.03.2021 за зверненням споживача від 24.03.2021 комісією прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 1510 від 24.03.2021 про направлення ЗВТ в СРОЗКО для проведення дослідження приладу обліку та вирішення питання щодо проведення експертизи, передбаченої п. 8.4.1 Правил роздрібного ринку до спеціалізованої організації, яка має право на її проведення відповідно до законодавства. Примірник протоколу споживач отримав особисто, що підтверджується його підписом.

05.08.2021 позивач листом № 14/21-374 направив до Миколаївського НДЕКЦ МВС України лічильник електричної енергії типу НІК 2301 АП1 зав. № 0167578, який був встановлений для комерційного обліку електроенергії на об`єкті юридичного споживача ФОП Кузнецов О.С. за адресою: вул. Троїцька, 170а, м. Миколаїв.

Додатково до Миколаївського НДЕКЦ МВС 26.10.2021 надійшов лист директора з комерційного обліку електричної енергії АТ «Миколаївобленерго» Худякова О.В. від 25.10.2021 №14/21-535, в якому надається дозвіл на розкриття корпусу лічильника електричної енергії типу «НІК 2301 АП1», зав.№0167578 та на зняття пломб, встановлених на ньому.

За результатами проведення трасологічного дослідження, згідно висновку № КЕД-19/115-21/10634 від 01.11.2021 встановлено, що на поверхнях лічильника «НІК 2301 АП1», зав. № 01675478, який був встановлений для комерційного обліку електроенергії на об`єкті юридичного споживача ФОП Кузнецов О.С. за адресою: вул. Троїцька, 107а. м. Миколаїв, а саме на шахтах корпусу, призначених для розміщення стяжних гвинтів наявні механічні пошкодження у вигляді тріщин полімеру, які розділяють шахти на декілька частин та пошкодження у вигляді механічного роз`єднання частини шахти та корпусу. Вказані пошкодження утворились в результаті механічної дії, яка призвела до руйнації шахт та відділення кришки від корпусу.

За результатами проведення електротехнічного дослідження, згідно висновку № КЕД-19/115-21/10634 від 12.11.2021 встановлено, що у лічильнику типу НІК 2301 АП1, заводський № 0167578, наявні ознаки втручання до внутрішніх конструктивних елементів лічильника, саме: всередині лічильника розташовано та підключено ізольованими дротами шляхом пайок до електричної схеми лічильника сторонній пристрій дистанційного керування та плату блоку живлення, який не передбачено заводом-виробником зазначених лічильників.

26.11.2021 позивач надіслав відповідачу лист № 01/37-10824 із запрошенням розгляду акту про порушення № К7553 від 01.03.2021 на засідання обласної комісії АТ «Миколаївобленерго», яке відбудеться 15.12.2021 о 10:00.

15.12.2021 обласною комісією АТ «Миколаївобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом № 1598, в якому зазначено, що внаслідок порушення споживачем п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРЕЕ, виконати згідно з п. 8.4.10 (формула 4), коефіцієнт використання електрообладнання обрати рівним 0,6. Розрахунок виконати з 28.05.2020. Вартість не облікованої активної енергії складає 133 404, 30 грн.

З рішенням комісії споживач був не згоден, про що ним зроблено запис у вказаному протоколі. Рахунок на проведення експертизи НДЕКЦ відповідачем отримано.

У зв`язку з порушенням відповідачем строків оплати вартості необлікованої електричної енергії, позивач був вимушений звернутись до суду з вимогами про стягнення з відповідача суми боргу в розмірі 133 404,30 грн. та витрати на проведення експертизи спеціалізованою організацією в сумі 1 181,88 грн.

Мотивувальна частина.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Частиною 2 ст. 269 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Розглянувши матеріали господарської справи, доводи та вимоги апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції не підлягає скасуванню, виходячи з таких підстав.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки не доведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Чинне законодавство визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Крім того, суди мають виходити із того, що обраний позивачем спосіб захисту цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та має бути спрямований на захист порушеного права.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі Постанова) затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).

Відповідно до п.2. постанови укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Згідно з п.4 постанови операторам систем розподілу (далі - ОСР) має укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються зі споживачем, з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Договір розробляється ОСР на основі істотних умов, визначених Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року N 310, та типової форми, встановленої Правилами, і розміщується на сайті ОСР, у засобах масової інформації і в пунктах обслуговування споживачів ОСР. ОСР шляхом безпосереднього вручення персоналом ОСР або з рахунком, або поштовим відправленням надає споживачу заяву-приєднання до зазначеного договору, яка формується за базами даних вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання та містить ЕІС-коди точок комерційного обліку об`єкта споживача. Надання такої заяви-приєднання є пропозицією споживачу про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування або постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо). Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.

Відповідно до п. 2.3.1. ПРРЕЕ на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку.

Згідно з п. 2.3.2. ПРРЕЕ для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

За змістом п. 2.3.3. ПРРЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами. Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проєктних рішень.

Згідно з п. 2.3.4. ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

За умовами п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.

Згідно з підп. 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

За змістом п. 8.4.3. ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2 4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Пунктом 8.4.10. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2. цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою (4): W доб = P · t доб · K в, де

P - потужність (кВт), визначена як:

1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);

2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);

3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год).

У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача t доб приймається рівним 8 год;

K в - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

За умовами п.8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з п.8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Як вбачається з матеріалів справи, представниками позивача при проведенні технічної перевірки електроустановки відповідача за адресою: вул.Троїцька, 107а, м.Миколаїів, було виявлено порушення п.п.3 п.8.4.2. гл. 8.4. р. VIII ПРРЕЕ: «виявлення дій споживача, а саме встановлення пристрою в середину ЗВт, не передбаченого заводом виробником. Дає можливість впливати на покази електролічильника з метою їх змінення, електроенергія споживається, електролічильником не враховується».

За фактом виявленого порушення було складено акт про порушення №К7556 від 01.03.2021.

Зі змісту даного Акту вбачається, що перевірка проводилась у присутності відповідача.

Згідно п.10 Акту, прилад обліку вилучений представниками оператора системи та укладений у пакет, який опломбований пломбою №33317371, про що складено акт про опломбування від 01.03.2021 №0003020.

Вказаний акт був розглянутий обласною комісією АТ «Миколаївобленерго» з розгляду актів про порушення, та прийнято рішення, яке оформлено протоколом №1510 від 24.03.2021 про направлення засобу вимірювальної техніки (ЗВТ) для проведення дослідження приладу та вирішення питання щодо проведення експертизи, передбаченої п. 8.4.1. Правил роздрібного ринку до спеціалізованої організації, яка має право на її проведення відповідно до законодавства.

31.03.2021, позивачем у присутності Відповідача, було складено акт про розпломбування пакету із засобом обліку для проведення перевірки технічного стану, відповідно до якого 31.03.2021 відкрито пакет з електролічильником для проведення перевірки технічного стану засобу обліку. Пакет опломбований пломбою типу «Фаворит», №33317371, пломба непошкоджена.

Після проведення перевірки технічного стану засобу обліку, комісією Товариства, у присутності Відповідача, складено акт про пломбування пакету із засобом обліку, відповідно до якого 31.03.2021 після проведення перевірки технічного стану, засіб обліку був запакований до пакету, який опломбовано пломбою «Карат» №С57123707 до закінчення проведення вияснень по цьому лічильнику та залишається на відповідальному зберіганні в СРОЗКО АТ «Миколаївобленерго».

Вказані акти підписані Відповідачем ФОП Кузнецов О.С. без заперечень, а відтак Відповідач був обізнаний про проведення перевірки технічного стану засобу обліку, про пломбування пакетів з цим засобом обліку та про складання актів.

Під час зберігання у позивача та на момент відкриття експертами пакету, засіб обліку, який був вилучений у Відповідача, зберігався в пакеті, опломбованому пломбою №С57123707.

Таким чином, твердження Відповідача про те, що будь-який співробітник Позивача мав доступ до цього лічильника та мав можливість здійснити розпломбування, відкриття лічильника та внесення до нього конструктивних змін, не знайшли своє підтвердження та спростовуються наведеними вище обставинами.

05.08.2021 вищезазначений ЗВТ було направлено до Миколаївського науково дослідного експертно криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (далі - МНДЕКЦ МВС України) для проведення експертного дослідження.

Додатково до Миколаївського НДЕКЦ МВС 26.10.2021 надійшов лист директора з комерційного обліку електричної енергії АТ «Миколаївобленерго» Худякова О.В. від 25.10.2021 №14/21-535, в якому надається дозвіл на розкриття корпусу лічильника електричної енергії типу «НІК 2301 АП1», зав.№0167578 та на зняття пломб, встановлених на ньому.

За результатами проведення трасологічного дослідження, згідно висновку № КЕД-19/115-21/10634 від 01.11.2021 встановлено, що на поверхнях лічильника «НІК 2301 АП1», зав. № 01675478, який був встановлений для комерційного обліку електроенергії на об`єкті юридичного споживача ФОП Кузнецов О.С. за адресою: вул. Троїцька, 107а. м. Миколаїв, а саме на шахтах корпусу, призначених для розміщення стяжних гвинтів наявні механічні пошкодження у вигляді тріщин полімеру, які розділяють шахти на декілька частин та пошкодження у вигляді механічного роз`єднання частини шахти та корпусу. Вказані пошкодження утворились в результаті механічної дії, яка призвела до руйнації шахт та відділення кришки від корпусу.

За результатами проведення електротехнічного дослідження, згідно висновку № КЕД-19/115-21/10634 від 12.11.2021 встановлено, що у лічильнику типу НІК 2301 АП1, заводський № 0167578, наявні ознаки втручання до внутрішніх конструктивних елементів лічильника, саме: всередині лічильника розташовано та підключено ізольованими дротами шляхом пайок до електричної схеми лічильника сторонній пристрій дистанційного керування та плату блоку живлення, який не передбачено заводом-виробником зазначених лічильників.

Дані висновки експерта спростовують посилання апелянта на те, що у нього була відсутня технічна можливість втручання в заводську схему лічильника.

Крім того, саме Відповідач є власником лічильника типу НІК 2301 АП1, заводський №0167578, саме Відповідач надав вказаний лічильник представникам Позивача для встановлення його на об`єкті, і саме він відповідає за технічний стан вказаного вимірювального засобу.

В той же час, відповідач не довів те, що втручання у вказаний лічильник відбулося з вини третіх осіб.

Після отримання експертних досліджень МНДЕКЦ МВС України, позивач надіслав споживачу лист №01/37-10824 із запрошенням на засідання обласної комісії по розгляду актів про порушення.

За результатами засідання комісії з розгляду Акту про порушення №К7553 від 01.03.2021 прийнято рішення, яке оформлено протоколом №1598 від 15.12.2021, в якому позивачем здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої спожитої електричної енергії відповідно до пункту 8.4.10 ПРРЕЕ (формула 4).

В матеріалах справи наявний розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, згідно якого вартість необлікованої електричної енергії становить 133 404,30 грн.

З рішенням Комісії споживач не згоден, про що ним зроблено запис у вказаному протоколі.

Також, у протоколі зазначено, що споживач з рішенням комісії ознайомлений, протокол, розрахунок величини вартості, розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії, рахунок на проведення експертизи МНДЕКЦ отримав.

В той же час, в матеріалах справи відсутні докази оскарження відповідачем в судовому порядку рішення комісії АТ «Миколаївобленерго», оформленого протоколом №1598 засідання обласної комісії АТ «Миколаївобленерго» по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ та про оплату відповідачем вартості необлікованої електричної у строк, визначений п. 8.2.7 ПРРЕЕ.

Отже, колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта про помилковість розрахунку вартості необлікованої електричної енергії, адже апелянт не оскаржував рішення комісії АТ «Миколаївобленерго» по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що рішення комісії є чинним, доказів про його скасування чи визнання недійсним у встановленому порядку матеріали даної справи не містять, отже воно підлягає виконанню.

З огляду на викладене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги позивача про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 133 404,30 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо вимог про стягнення витрат на проведення експертизи спеціалізованою організацією у розмірі 1 181,88 грн.

Згідно абз. 12 п. 8.4.4. гл. 8.4. р. VIІI ПРРЕЕ, якщо за результатами експертизи підтверджено факт пошкодження пломб, індикаторів, засобів вимірювальної техніки або втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, витрати оператора системи на проведення експертизи спеціалізованою організацією (підприємством) відшкодовуються оператору системи стороною, відповідальною за збереження засобу комерційного обліку та пломб.

Згідно інформації, яка перебуває в ПЗ « 1С:Підприємство» АТ «Миколаївобленерго» «Картка приладу обліку», лічильник НІК 2301 АП1» заводський №0167578 є власністю ФОП Кузнецов О.С., що не спростовано відповідачем.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги те, що лічильник «НІК 2301 АП1» №0167578 є власністю відповідача, то вимоги позивача щодо стягнення з відповідача витрат на проведення експертизи спеціалізованою організацією у розмірі 1 181,88 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо посилання відповідача на необхідність застосування строків позовної давності, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із відповідними змінами і доповненнями) з 12.03.2020 до 22.05.2020 установлено на всій території України карантин.

Строк дії карантину неодноразово продовжувався постановами Кабінету Міністрів України та було відмінено лише з 24 год. 00 хв. 30.06.2023 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 №651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Законом України від 30.03.2020 №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Вказаний закон набрав чинності 02.04.2020.

Отже, на час дії установленого на території України карантину строк, визначений статтею 257 ЦК України, був продовжений.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування до статей 256, 257, 258, п. 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України (у редакції Закону України від 30.03.2020 №540-ІХ), викладені у постановах від 06.05.2021 у справі № 903/323/20, від 25.08.2021 у справі № 914/1560/20, від 08.02.2022 у справі № 918/964/20, від 31.05.2021 у справі № 926/1812/21, від 07.11.2023 у справі № 910/5188/22.

Отже, Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» передбачав, що моментом, з якого продовжується позовна давність (у тому числі передбачена ст.ст. 257, 258 ЦК України), є запровадження карантину відповідно до постанови №211, однак даний закон набрав чинності лише 02.04.2020.

А тому у разі, якщо сплив позовної давності мав би настати з 02.04.2020, а позивач звернувся до суду після цього моменту, але до закінчення карантину, позовна давність не може вважатись пропущеною, а суд не має підстав для застосування статті 267 ЦК України (Постанова КГС ВС від 30.01.2024 року у справі № 904/3153/22 (904/4344/22).

З огляду на норми статей 256, 257, 258, п.12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, виникнення права на позов у період дії карантину з 12.03.2020 року, перебіг трирічного строку позовної давності мав би розпочатися 01.07.2023 (після відміни карантину 30.06.2023).

24.02.2022 Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб; в подальшому воєнний стан продовжувався і триває до теперішнього часу.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-IX розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 19 такого наступного змісту - у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року 2102-№IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

Колегія суддів зазначає, що строк позовної давності не є процесуальним строком, який встановлюється та регулюється положеннями відповідних процесуальних кодексів, а його дію продовжено/зупинено в силу норм закону (п.п.12, 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України), застосування яких не поставлено в залежність від будь-яких інших обставин окрім дії карантину або дії воєнного стану.

З огляду на викладене вище, враховуючи те, що 02.04.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким було продовжено строк дії позовної давності на період дії карантину, який тривав до 30.06.2023, водночас, з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан і відповідно станом на 13.12.2024 (дата надходження позовної заяви до суду) діяв на усій території України, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що строки позовної давності для стягнення коштів з фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича не пропущені, а тому немає підстав для застосування наслідків спливу позовної давності.

Як встановлено вище, доводи апеляційної скарги також жодним чином не спростовують висновків, до яких дійшла колегія суддів та не доводять неправильність чи незаконність рішення, прийнятого судом першої інстанції.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994р., серія A, №303-A, п.29).

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Висновки апеляційного господарського суду.

Згідно статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Будь-яких підстав для скасування рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 за результатами його апеляційного перегляду колегією суддів не встановлено.

За вказаних обставин оскаржуване рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга залишенню без задоволення із віднесенням витрат на оплату судового збору за подачу апеляційної скарги на апелянта.

Керуючись статтями 269-271, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Кузнецова Олександра Станіславовича на рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Миколаївської області від 23.09.2025 по справі №915/1546/24 - залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

Відповідно до ст. 287 ч. 3 ГПК України судові рішення у малозначних справах не підлягають касаційному оскарженню за винятком випадків, передбачених п.п. а), б), в), г) п. 2) ч. 3 ст. 287 цього Кодексу.

Постанову складено та підписано 24.12.2025.

Головуючий суддя К.В. Богатир

Судді: Л.В. Поліщук

С.В. Таран