ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

22 грудня 2025 рокум. ОдесаСправа № 916/3297/25
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Л.В. Поліщук,

суддів: К.В. Богатиря, С.В. Таран,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів»

на рішення Господарського суду Одеської області від 19.11.2025 (суддя Т.Г. Д`яченко, м.Одеса, повне рішення складено 24.11.2025)

у справі №916/3297/25

за позовом: Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Херсонської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (адміністрації Херсонського морського порту)

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів»

про стягнення 505048,42 грн,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі Херсонської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (адміністрації Херсонського морського порту) звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів» про стягнення 505048,42грн.

20.08.2025 за вказаною позовною заявою Господарським судом Одеської області відкрито провадження у справі №916/3297/25, яку вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 19.11.2025, з урахуванням ухвали від 03.12.2025 про виправлення описки в частині правильного зазначення позивача, позовну заяву задоволено частково. Стягнуто з відповідача на користь позивача грошові кошти у сумі 316354,48 грн, 3% річних у сумі 32253,77 грн, інфляційні витрати у сумі 155466,89 грн та витрати по сплаті судового збору у розмірі 6048,90 грн. В іншій частині позову відмовлено.

Не погодившись з ухваленим рішенням суду, Приватне акціонерне товариство «Херсонський комбінат хлібопродуктів» звернулося до Південно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою.

Апеляційна скарга подана представником скаржника 15.12.2025 через систему «Електронний суд», зареєстрована судом 15.12.2025 за вх.№5093/25.

Одночасно апелянтом заявлено клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення (вх.№5109/25 від 15.12.2025).

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду апеляційної скарги та клопотання визначено колегію суддів у складі: головуючого судді Л.В. Поліщук, суддів: К.В. Богатиря, С.В. Таран, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.12.2025 та протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15.12.2025.

15.12.2025 скаржник ще раз подав апеляційну скаргу на це ж саме судове рішення. Вказану апеляційну скаргу було зареєстровано як дублікат апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 19.11.2025 у справі №916/3297/25 (вх.№5093/25/Д1 від 15.12.2025).

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги та доданими до неї документами, колегія суддів вважає, що її слід залишити без руху, виходячи з наступного.

По-перше, з 18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», з урахуванням змін, зокрема щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - ЄСІКС).

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги. Згідно із пунктом 2 частини другої статті 258 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За приписами частин першої, п`ятої, шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-IX, з урахуванням змін):

-у господарських судах функціонує ЄСІКС;

-суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІКС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІКС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів);

-електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІКС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІКС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу;

-адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

-процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат;

-якщо реєстрація електронного кабінету в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Тож скаржник, як юридична особа, згідно з наведеними приписами Господарського процесуального кодексу України зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі) в обов`язковому порядку.

Проте Приватне акціонерне товариство «Херсонський комбінат хлібопродуктів» () не зареєструвало електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС, про що свідчить відповідь №29225495 від 18.12.2025 про відсутність зареєстрованого електронного кабінету в цієї юридичної особи в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС, яка сформована засобами підсистеми «Електронний суд».

Апеляційну скаргу підписав та подав через систему «Електронний суд» адвокат цього Товариства, який має зареєстрований електронний кабінет, однак, як зазначалося вище, процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

По-друге, згідно із пунктом 2 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини другої статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок і розмір сплати судового збору в Україні встановлено Законом України «Про судовий збір».

Згідно із частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивач звернувся з даним позовом у 2025 році.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2025 року для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 вище означеного Закону за подання до господарського суду позову майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позову немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання апеляційної скарги на рішення суду ставку судового збору встановлено у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми (підпункт 6 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

За умовами частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Також правова позиція щодо необхідності застосування частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті в електронній формі, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду 16.11.2022 у справі №916/228/22.

Як зазначалось, рішенням Господарського суду Одеської області від 19.11.2025 позовну заяву задоволено частково та стягнуто з відповідача на користь позивача грошові кошти у сумі 316354,48 грн, 3% річних у сумі 32253,77 грн, інфляційні витрати у сумі 155466,89 грн.

В апеляційній скарзі апелянт просить рішення Господарського суду Одеської області від 19.11.2025 у даній справі скасувати в частині задоволених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у їх задоволенні.

Таким чином, за апеляційне оскарження рішення суду апелянт мав сплатити судовий збір в розмірі 9073,35 грн, виходячи з такого розрахунку: 504075,14 грн (ціна позовної вимоги майнового характеру в оспорюваній сумі) х 1,5 % (ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру) х 150% (ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду) х 0,8 (понижуючий коефіцієнт, визначений частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір», оскільки апеляційна скарга була подана через систему «Електронний суд») = 9073,35 грн.

Проте скаржник, звертаючись з апеляційною скаргою, не надав жодних доказів сплати судового збору.

Згідно із частиною другою статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За змістом частин першої та другої статті 174 Господарського процесуального України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що скаржником не виконані вимоги статті 258 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до статті 260 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Встановивши недоліки апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів», колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду залишає вказану апеляційну скаргу без руху з метою надання скаржнику можливості усунути вищезазначені недоліки, а саме:

-надати докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 9073,35 грн;

-Приватному акціонерному товариству «Херсонський комбінат хлібопродуктів» зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Заявлене апелянтом клопотання розглядатиметься судом після усунення недоліків апеляційної скарги.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що оскільки на час надходження апеляційної скарги матеріали справи №916/3297/25 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили, останні підлягають витребуванню з суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 258, 260 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів» на рішення Господарського суду Одеської області від 19.11.2025 у справі №916/3297/25 залишити без руху.

2.Встановити скаржнику строк для усунення недоліків, виявлених при поданні апеляційної скарги, протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

3. Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною і підлягає поверненню.

4.Повідомити скаржника про можливість подати заяву про усунення недоліків, встановлених при поданні апеляційної скарги з відповідними доказами, використовуючи засоби електронного зв`язку (підсистеми «Електронний суд», офіційної електронної пошти суду).

5.Доручити Господарському суду Одеської області надіслати матеріали справи №916/3297/25 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л.В. Поліщук

Суддя К.В. Богатир

Суддя С.В. Таран