УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.12.2025Справа № 910/15694/25

у складі суду судді Погрібної С.В., розглянувши матеріали

за позовною заявою Акціонерного товариства "Українська залізниця", вул. Єжи Ґедройця, 5, м. Київ, 03680

до Акціонерного товариства "Банк Альянс", вул. Січових Стрільців, 50, м. Київ, 04053

про стягнення коштів,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Акціонерного товариства "Банк Альянс" про стягнення 113 077,20 грн - суми банківської гарантії № 3609-25 від 15.05.2025, виданої останнім в якості забезпечення виконання зобов`язань постачальника за договором про закупівлю матеріально-технічних ресурсів № ПК/МТЗ/25477/Ю від 11.06.2025 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство "Вагон Сервіс"» перед позивачем, який є покупцем за вказаним договором, а також 185,88 грн - 3 % річних від вказаної суми.

Дослідивши дану позовну заяву із додатками, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Разом з тим, враховуючи, що позовну заяву подано в електронній формі до встановленої законом ставки судового збору може бути застосовано понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8, визначений частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовий збір".

З огляду на вище зазначення положення Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору за подання позивачем до Господарського суду міста Києва вищезазначеної позовної заяви, в електронній формі, із однією майновою вимогою позивачу слід сплатити 2 422,40 грн судового збору.

Разом із цим, відповідно до частини 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір", суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При цьому суд звертає увагу на те, що кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, а також на забезпечення архітектурної доступності приміщень судів, доступності інформації, що розміщується в суді, для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (частина 3 статті 9 Закону України "Про судовий збір").

Крім цього, Державна судова адміністрація України в листі №6-17517/8 від 14.09.2018 "Про забезпечення заходів контролю за надходженням та поверненням судового збору" вказує про те, що суд при розгляді як позовних заяв, так і заяв на повернення помилково сплачених до бюджету коштів має перевіряти чи є заявник (позивач) платником судового збору відповідно до документів, що підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Такі дії допоможуть знизити ризик ухилення від сплати судового збору в ситуації, коли, наприклад, позивач - юридична особа, проте судовий збір за подання позовної заяви сплачений фізичною особою (бухгалтером чи керівником підприємства). У результаті суд, не звернувши уваги на ці розбіжності, платіжний документ, де платником судового збору вказано іншу особу, і відкриває провадження у справі. Фізична особа, яка сплатила судовий збір може звернутися до суду із заявою про повернення помилково зарахованих до бюджету коштів, оскільки до суду із заявою на подачу позову вона не зверталась.

Для недопущення таких фактів Державна судова адміністрація України просить звернути увагу на необхідність дотримання вимог статті 2 Закону України "Про судовий збір" у частині звернення до суду з підтверджуючими документами щодо сплати судового збору саме платником цього збору.

Так, при перевірці надходження до Державного бюджету України сплаченого позивачем судового збору, згідно з доданим до позовної заяви платіжним дорученням № 855239 від 16.12.2025 на суму 2 422,40 грн, судом не встановлено підтвердження перерахування (надходження) вказаної суми коштів до Державного бюджету України.

За таких обставин, суд не може розцінювати вказане платіжне доручення, як доказ сплати судового збору за подання цієї позовної заяви до Господарського суду міста Києва.

Відтак позивач не виконав вимоги вказаних норм, оскільки до позовної зави не було додано докази на підтвердження сплати судового збору у встановленому Законом розмірі та його зарахування до Державного бюджету України.

Відповідно до пункту 1 статті 174 ГПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення зазначених судом недоліків у позовній заяві позивачу необхідно надати суду докази сплати судового збору в установленому Законом розмірі та/або докази зарахування сплаченої суми судового збору до Державного бюджету України.

Керуючись статтями 162, 174, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Надати строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом виконання вимог статей 162, 164 ГПК України (надання відповідних відомостей та доказів); надання суду доказів сплати судового збору у відповідному порядку та розмірі.

4. Попередити позивача про те, що у разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до суду; інакше вважається неподаною та повертається особі, що звернулася з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню (статті 235, 255 ГПК України).

Ухвала підписана 22.12.2025.

Суддя Світлана ПОГРІБНА