ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2025 р. Справа № 922/3729/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

при секретарі судового засідання Пугачові Д.І.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Надженко Аліни Борисівни (адреса: АДРЕСА_1 ; код РНОКПП НОМЕР_1 )
до Комунального некомерційного підприємства "Міська поліклініка № 24" Харківської міської ради (адреса: 61064, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 153; )
про стягнення 47594,35 грн.
за участю представників сторін:

позивача Ворфоломєєва О.Є. (ордер);

відповідача Рибак Я.В. (ордер);

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Надженко Аліна Борисівна (далі - позивач) звернулась до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Комунального некомерційного підприємства "Міська поліклініка № 24" Харківської міської ради (далі відповідач) 47594,35 грн матеріальних збитків, завданих в результаті залиття приміщення.

Позов обґрунтовано з посиланням завдання відповідачем збитків позивачу у зв`язку з затопленням нежитлового приміщення, що знаходиться у позивача в строковому платному користування на підставі договору оренди б/н від 01.08.2024.

Крім того, у позовній заяві позивач просив суд витребувати у відділу поліції № 1 ГУНП в Харківській області (адреса: пр-т Любові Малої, 45, м. Харків, 61039) матеріали щодо виїзду працівників поліції на місце події залиття приміщення за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд 153, яке мало місце 08.06.2025, а саме:

- довідку про реєстрацію повідомлення в Єдиному обліку;

- рапорт чергового екіпажу;

- інші службові документи, що фіксують факт виклику та виїзду;

- фотоматеріали (за наявності).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали на надання суду відзиву на позов; встановлено позивачу п`ятиденний строк для подання відповіді на відзив починаючи з дня отримання такого відзиву; встановлено відповідачу п`ятиденний строк для подання заперечень на відповідь починаючи з дня отримання такої відповіді; клопотання позивача про витребування доказів задоволено та витребувано у відділу поліції № 1 ГУНП в Харківській області (адреса: пр-т Любові Малої, 45, м. Харків, 61039) матеріали щодо виїзду працівників поліції на місце події залиття приміщення за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд 153, яке мало місце 08.06.2025, а саме: довідку про реєстрацію повідомлення в Єдиному обліку; рапорт чергового екіпажу; інші службові документи, що фіксують факт виклику та виїзду; фотоматеріали (за наявності); постановлено що витребувані документи потрібно надати суду в належним чином засвідчених копіях протягом 5 днів з моменту отримання даної ухвали. У випадку відсутності певних документів надати суду письмові пояснення з цього приводу.

Згідно з вимогами ст. 120 ГПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

З метою повідомлення сторін про відкриття провадження у справі та надання їм можливості реалізувати власні процесуальні права, судом направлено копію ухвали від 21.10.2025 про відкриття провадження у справі засобами електронного та поштового зв`язку.

Зокрема копію зазначеної ухвали доставлено до електронного кабінету відповідача в підсистемі Електронний суд, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Надіслана на адресу позивача засобами поштового зв`язку копія ухвали від 21.10.2025 повернулась на адресу суду з відміткою відділення поштового зв`язку одержувач відсутній за вказаною адресою. Відомостей про наявність у відповідача іншої адреси матеріали справи не містять.

Однак копію зазначеної ухвали доставлено до електронного кабінету представника позивача в підсистемі Електронний суд, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Згідно з вимогами п. п. 5-6 ст. 242 ГПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення, зокрема є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з вимогами п. 11 ст. 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

З урахуванням викладеного, судом виконано процесуальний обов`язок щодо повідомлення сторін про розгляд справи, а останні в розумінні ст. 120, 242 ГПК України вважаються такими, що належним чином повідомлені про такий розгляд.

Також копію ухвали від 21.10.2025 судом направлено на поштову адресу Відділу поліції № 1 ГУНП в Харківській області з метою її виконання в частині витребування доказів.

В процесі розгляду справи відповідач надав до суду відзив на позовну заяву (вх. № 26440 від 13.11.2025), в якому заперечує проти заявленого позову.

В обґрунтування своїх заперечень відповідач зазначає, що звертаючись до суду з позовом, позивач зазначила та надала суду відповідні документи на підтвердження того, що вона не є власником нерухомого майна, яке зазнало ушкодження, а є орендарем, відповідно до укладеного 01.08.2024 договору оренди з власником майна - ФОП Каменевою Юлією Костянтинівною. Разом з тим, згідно з п. 9.2 названого Договору оренди, ризик випадкової загибелі об`єкта оренди несе Орендар. У випадку фізичної загибелі об`єкта оренди даний Договір припиняє свою дію. Таким, чином, всі ризики випадкового пошкодження майна несе позивач у даній справі. При цьому відповідач також вважає, що позивач, як орендар а не власник нерухомого майна, не є особою, яка має право на звернення до суду з даним позовом про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Також відповідач вважає, що жоден з доданих позивачем до позовної заяви документів не встановлює безпосередньої причини залиття приміщення чи винної особи; що позивачем не додано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру завданих збитків як щодо рухомого, так і щодо нерухомого майна.

Позивач надав суду з відповідь на відзив (вх. № 26803 від 18.11.2025), в якій просить суд задовольнити позовні вимоги.

Позивач зазначає, що ФОП Надженко А.Б. є належним позивачем у цій справі, оскільки вона вимагає відшкодування збитків, завданих її власному рухомому майну та порушенню її законного права користування нерухомим майном як орендаря. Також позивач вказує на те, що до матеріалів справи надано Акт Комплексу «Харківводопостачання» КП «Харківводоканал», який чітко підтверджує, що залиття приміщення магазину сталося з верхнього поверху, який перебуває у віданні відповідача. Це, на думку позивача, встановлює прямий причинно-наслідковий зв`язок між володінням/користуванням відповідачем приміщенням поверхом вище та фактом залиття приміщення позивача.

Додатково позивач зазначає, що матеріали справи містять оцінку пошкоджень та вартості ремонту меблів та обладнання від 16.06.2025 р., а також Акти перевірки технічного стану та Довідки про балансову вартість щодо пошкодженої техніки. Ці документи, на думку позивача, у сукупності з Актом про залиття від 08.06.2025 р. та фото- і відеоматеріалами, є достатніми для суду для формування внутрішнього переконання про розмір завданих збитків на підставі балансу вірогідностей, що є належними і допустимими доказами у розумінні ст. 7377 ГПК України.

Відповідач не скористався своїм правом щодо подання заперечень в порядку та строк, встановлені ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.10.2025 у даній справі.

В подальшому ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.12.2025 судом призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 15.12.2025.

В судовому засіданні 15.12.2025 судом перед представниками сторін поставлено питання щодо доцільності призначення у справі судової експертизи з метою визначення причин виникнення затоплення приміщення? про яке йдеться в позові, та оцінки пошкодженого майна; в порядку, визначеному ч. 5 ст. 161 ГПК України надано сторонам можливість висловити свою позицію стосовно означеного питання в письмовому вигляді; оголошено перерву в судовому засіданні до 24.12.2025.

Позивач надав до суду письмові пояснення (вх. № 29802 від 19.12.2025), в яких зазначає, що на його думку проведення експертизи у даній справі є необґрунтованим і таким, що не відповідає вимогам процесуального закону, оскільки у матеріалах справи наявні усі достатні докази для встановлення: факту залиття приміщення позивача, джерела залиття, причинно-наслідкового зв`язок між залиттям та пошкодженням майна, розміру завданих збитків.

Відповідач також надав суду письмові пояснення (вх. № 30048 від 23.12.2025) в яких вважає що підстави для призначення у справі судової експертизи відсутні.

У судовому засіданні 24.12.2025 прибули представники позивача та відповідача.

Представник позивача наполягає на задоволенні позову.

Представник відповідача просить суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані суду докази та доводи, суд встановив.

Як свідчать матеріали справи, між позивачем у даній справі та з Фізичною особою підприємцем Каменевою Юлією Костянтинівною укладено договір оренди б/н від 01.08.2024 відповідно до умов якого Фізична особа підприємець Каменева Юлія Костянтинівна передала позивачу в строкове платне користування (оренду) нежитлові приміщення 1-го поверху № 20, 20а, 206, II, загальною площею 53,4 кв.м. в літ. «А-2», що знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вулиця Полтавський Шлях, будинок 153 (далі за текстом - об`єкт оренди), яке належить орендодавцю на праві користування на підставі: яке належить Орендодавцю на праві приватної власності.

Пунктами 1.4. та 1.6 договору вказано, що Орендар має право на проведення за свій рахунок робіт по підготовці об`єкта оренди для використання його за цільовим призначенням (надалі - підготовчі роботи).

Згідно з п. 4.3.2 договору, орендар має право: обладнати й оформити об`єкт оренди на власний розсуд за умови, що зазначені дії не приведуть до порушення технічних вимог і цілісності об`єкта оренди, санітарних норм, вимог протипожежної безпеки та норм і правил безпеки праці.

Відповідно до п. 9.2 договору, ризик випадкової загибелі об`єкта оренди несе Орендар. У випадку фізичної загибелі об`єкта оренди даний Договір припиняє свою дію.

Згідно з п. 7.1. договору даний договір набуває чинності з моменту його укладання та діє до 30.06.2026.

Матеріали справи також свідчать про те, орендовані приміщення розташовані на першому поверсі під приміщеннями Шкіряно-венерологічного відділення Комунального закладу охорони здоров`я Харківська міська поліклініка №24, яка відповідно займає другий поверх приміщення. Зазначене підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (витяг від 24.07.2025)

В будинку розташованому за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд.153 не створювалося ОСББ, будинок не перебуває у веденні керуючої компанії; КП «Харківводоканал» приміщення, яке окремо розташоване, не обслуговує, про що зазначає в своїй відповіді Позивачу (Вих.№ 10-48-01/6571 від 22.07.2025).

Орендовані позивачем приміщення за вказаною адресою були відповідним чином обладнані та використовуються з метою розміщення магазину «Золота Країна».

Судом також встановлено, що 08 червня 2025 року приблизно о 08:00 ранку за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 153, відбулося залиття нежитлового приміщення, а саме магазину «Золота Країна».

Як зазначає позивач - причиною залиття стало або несправність комунікацій водопостачання, або незакритий кран у приміщенні, розташованому над магазином.

Після залиття доступ до приміщення не був наданий, ані представникам позивача, ані аварійній службі, яка була вимушена перекрити водопостачання та поїхати з місця події.

08 червня 2025, в день залиття приміщення, представниками Позивача (орендаря приміщення), орендодавцем пошкодженого приміщення, в присутності трьох свідків та працівника відповідача складено Акт б/н про те, що 08 червня 2025 року, внаслідок або несправності комунікацій водопостачання, або незакритого крану в приміщенні, що знаходиться на другому поверсі нежитлової будівлі за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 153, яке перебуває на балансі Відповідача, було затоплено приміщення магазину «Золота Країна», що знаходиться на першому поверсі за цією ж адресою.

З даного акту також вбачається, що внаслідок затоплення було спричинено наступні пошкодження:

Приміщення: плити потолочні, відшарування штукатурки, плями, пошкодження фарбування стін, обвалення частини стелі, пошкодження електропроводки, світильників, розеток.

Рухоме майно: пошкоджено меблі: шафи, столи, касова зона, вітрини широкі, вітрина кутова, кріплення скла, настінні банери, дверна лиштва, двірне полотно, підвіконня, демонстраційні полети, ДСП панель, пошкоджено побутову техніку: блоки живлення, чековий принтер, ноутбук Lenovo, USB-hab.

Працівник відповідача від підписання зазначеного вище Акту відмовилася.

Також, 08.06.2025 року, працівниками позивача було здійснено виклик правоохоронних органів, подано заяву щодо залиття приміщення магазину, надано пояснення.

Згідно з наданими Відділом поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (Новобаварський) матеріалами, працівниками поліції які прибули на виклик було встановлено, що залиття приміщення мало місце «з верхнього поверху шкірно венерологічний диспансер, в якому нікого не було».

Згідно з актом обстеження КП «Харківводоканал» від 18.06.2025 працівниками названого підприємства також було встановлено, що «залиття відбувається з потолка верхнього приміщення».

В подальшому позивачем проведено оцінку стану торгівельного обладнання (меблів) після затоплення приміщення. Оцінки, на замовлення позивача, виконана ТОВ «Міто-Дизайн». Відповідно до наданої останнім специфікації New 3 В (Формат 3,0) від 16.08.2025 загальна вартість пошкодженого обладнання (меблів) після затоплення та вартість робіт становить 42868,00 грн.

Відповідно до наданих позивачем актів перевірки технічного стану від 19.06.2025, складених ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм»:

- ноутбук Lenovo IdeaPad 310-15 IAP, квитанція до прийняття № 456852, в ноутбуку вийшли з ладу головна плата, батарея та клавіатура; в зв`язку з тим, що пристрій знятий з сервісної підтримки, ремонт виконати неможливо.

- термопрінтер Symcod MI-T583, квитанція до прийняття № 456846, в принтері вийшли з ладу головна плата та кнопки управління; в зв`язку з тим, що плата не доступна до замовлення, ремонт виконати неможливо.

Відповідно до Довідки № 01/ОЗ від 19.08.2025 про балансову вартість, балансова вартість ноутбуку Lenovo IdeaPad 310-15 IAP становить 1898,00 грн.

Відповідно до Довідки № 02/ОЗ від 19.08.2025 про балансову вартість, балансова вартість Термопрінтеру Symcod MI-T583 становить 382,00 грн.

З огляду на викладене, позивач вказує, що залиття орендованого ним приміщення 08.06.2025 сталося з вини відповідача, оскільки затоплення відбувалося з другого поверху приміщення яке займає відповідач. При цьому, в результаті затоплення йому було завдано збитки у розмірі пошкодженого майна, загальна вартість якого становить 47594,35 грн

11 серпня 2025 року, позивачем на адресу відповідача була надіслана претензія з вимогою добровільного відшкодування заподіяних збитків.

27 серпня 2025 р. відповідачем надано відповідь на претензію (вимогу), якою у задоволенні вимог позивача відмовлено.

Обставини щодо стягнення спричинених збитків у вказаному розмірі стали підставами для звернення позивача до суду з позовом у даній справі.

У свою чергу відповідач заперечує вказані позивачем в позові обставини, вказує на те, що жоден за наданих документів не встановлює безпосередньої причини залиття приміщення чи винної особи. Додатково відповідач посилається на те, що до позовної заяви не додано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру завданих збитків як щодо рухомого, так і щодо нерухомого майна.

Надаючи правову кваліфікацію відносинам, що стали предметом спору, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно із пунктом 8 частини другої статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Частинами 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Положеннями ст. ст. 319, 321 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить.

Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, збитки є наслідками неправомірної поведінки, дії чи бездіяльності особи, яка порушила права або законні інтереси іншої особи, зокрема невиконання або неналежне виконання установлених вимог щодо здійснення господарської діяльності, господарське правопорушення, порушення майнових прав або законних інтересів інших суб`єктів тощо.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Відсутність хоча б одного з перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» судам роз`яснено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Отже, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина у заподіянні шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

В даному випадку матеріалами справи підтверджено, що дійсно позивач у даній справі станом на 08.06.2025 орендував у ФОП Каменевої Юлії Костянтинівни нежитлові приміщення 1-го поверху № 20, 20а, 206, II, загальною площею 53,4 кв.м. в літ. «А-2», що знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вулиця Полтавський Шлях, будинок 153 (далі за текстом - об`єкт оренди), яке належить орендодавцю на праві користування на підставі: яке належить Орендодавцю на праві приватної власності.

Матеріалами справи підтверджується, що 08 червня 2025 мало місце залиття орендованих відповідачем приміщень.

Згідно Актом б/н від 08 червня 2025 року залиття мало місце внаслідок або несправності комунікацій водопостачання, або незакритого крану в приміщенні, що знаходиться на другому поверсі нежитлової будівлі за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 153, яке перебуває на балансі Відповідача.

Про те, що затоплення мало місце саме внаслідок проникнення води з другого поверху, яке перебуває на балансі у відповідача, на перший поверх, який орендував позивач, крім наведеного Акту від 08.06.2025, свідчать і матеріал № 11838 Відділу поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (Новобаварський) складений за фактом звернення позивача з приводу затоплення, та Акт обстеження КП «Харківводоканал» від 18.06.2025.

В Акті обстеження КП «Харківводоканал» від 18.06.2025 також зазначено, що дані мережі на балансі та обслуговуванні цього підприємства не перебувають.

Враховуючи викладене, а також те, що відповідач в процесі розгляду даної справи не надав суду будь-яких доказів наявності в приміщенні другого поверху за адресою: Харківська обл., м. Харків, вулиця Полтавський Шлях, будинок 153, яке перебуває на його балансі, будь-яких інших комунікацій які йому не належать або перебувають на обслуговуванні інших відповідальних осіб, а також не навів будь-яких доводів та належних доказів в їх обґрунтування стосовно можливості затоплення орендованих позивачем приміщень іншим чином ніж зазначено в наведених вище актах позивача б/н від 08 червня 2025 року, КП «Харківводоканал» від 18.06.2025 та матеріалу № 11838 Відділу поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (Новобаварський), суд приходить до висновку про доведеність позивачем факт залиття приміщення саме з вини відповідача.

Разом з тим, для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді відшкодування збитків необхідне також доведення факту їх наявності в результаті затоплення.

Статтями 76-78 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

В даному випадку, на підтвердження факт понесення збитків позивач посилається на

- Акт про залиття приміщення від 08.06.2025 р.;

- Акт КП «Харківводоканал» від 18.06.2025 р.;

- фото- та відео- матеріалами;

- матеріал № 11838 Відділу поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (Новобаварський);

- Довідки № 01/0З від 19.08.2025, та № 02/0З від 19.08.2025 про балансову вартість;

- акти перевірки технічного стану від 19.06.2025 ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм»;

- специфікацію New 3 В (Формат 3,0) від 16.08.2025 ТОВ «Міто-Дизайн» щодо оцінки стану торгівельного обладнання (меблів) після затоплення приміщення.

Однак, жоден з наведених документів не може вважатися беззаперечним доказом наявності понесених збитків та їх розміру.

Суд констатує, що в фото та відеоматеріалах, Акті про залиття приміщення від 08.06.2025 р., Акті КП «Харківводоканал» від 18.06.2025, матеріалі № 11838 Відділу поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (Новобаварський) засвідчено сам факт залиття приміщення.

В Акті про залиття приміщення від 08.06.2025 р . зазначено що внаслідок затоплення було спричинено наступні пошкодження:

Приміщення: плити потолочні, відшарування штукатурки, плями, пошкодження фарбування стін, обвалення частини стелі, пошкодження електропроводки, світильників, розеток.

Рухоме майно: пошкоджено меблі: шафи, столи, касова зона, вітрини широкі, вітрина кутова, кріплення скла, настінні банери, дверна лиштва, двірне полотно, підвіконня, демонстраційні полети, ДСП панель, пошкоджено побутову техніку: блоки живлення, чековий принтер, ноутбук Lenovo, USB-hab.

В специфікації New 3 В (Формат 3,0) від 16.08.2025 ТОВ «Міто-Дизайн» щодо оцінки стану торгівельного обладнання (меблів) після затоплення приміщення зазначено перелік торгівельного обладнання (меблів) яке підлягає заміні або встановленню, та його вартість, а також вказано що загальна вартість обладнання та вартість робіт становить 42868,00 грн.

Однак, згідно зі ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Згідно зі ст. 5 названого Закону, Суб`єктами оціночної діяльності є:

суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону;

органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Статтею 12 названого Закону передбачено, що звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Частиною першою ст. 19 названого Закону передбачено, що Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (далі - сертифікат) є документом, що засвідчує внесення інформації про суб`єкта оціночної діяльності до Державного реєстру оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності та надає право здійснювати оціночну діяльність у формі практичної діяльності з оцінки майна за напрямами оцінки майна, що в ньому зазначені.

за п. 2 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» за ПКМ від 10.09.2003 №1440 неякісна (недостовірна) - це оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування; за п. 67 рецензія повинна містити висновок про відповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість його використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна.

Однак, специфікація New 3 В (Формат 3,0) від 16.08.2025 ТОВ «Міто-Дизайн», на яку посилається позивач в обґрунтування факту наявності та розміру заподіяних збитків, в розумінні наведених вище положень чинного законодавства, не може вважатися належним, допустимим та достатнім доказом зазначених обставин.

Зокрема, матеріали справи не містять доказів того, що ТОВ «Міто-Дизайн» є суб`єктом оціночної діяльності, а надана ним специфікація не є звітом про оцінку майна в розумінні Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Сам по собі названий документ судом розглядається критично оскільки з нього взагалі не вбачається яку саме вартість мало торгове обладнання (меблів) яке було пошкоджено в результаті залиття, в т.ч. з урахуванням його фізичного зносу. Так само з цього документа не вбачається що особа, яка його склала, врахувала всі істотні обставини, зокрема стосовно того, чи дійсно та чи інша частина або елемент торгового обладнання (меблів) який був пошкоджений в результаті залиття, не підлягає ремонту а підлягає виключно обов`язковій заміні, яким саме чином відбувався розрахунок вартості торгового обладнання (меблів) та робіт. З цього приводу суд також зазначає, що згідно з наданими позивачем фото- та відео- матеріалами вбачається, що затоплення дійсно відбулося, однак не потягнуло за собою повного знищення торгового обладнання (меблів). Зазначене додатково свідчить про необхідність врахування цих обставин при визначенні вартості пошкоджень.

Крім того, специфікація New 3 В (Формат 3,0) від 16.08.2025 ТОВ «Міто-Дизайн» містить печатку ТОВ «Міто-Дизайн» та підпис, однак не зазначено хто саме підписав цей документ, та посади цієї особи. Зазначене додатково свідчить про неможливість врахування цього документа в якості належного та допустимого доказу наявності та розміру заподіяних збитків.

Окрім того, позивач, надаючи в якості доказів понесення збитків специфікацію New 3 В (Формат 3,0) від 16.08.2025 ТОВ «Міто-Дизайн» при цьому не надав суду доказів виконання ремонтних (відновлювальних) робіт за цією специфікацією та доказів їх оплати. Відсутність таких доказів також свідчить про недоведеність позивачем реальності понесення збитків.

Щодо збитків завданих пошкодженням ноутбука та термопринтера.

Як вже зазначалося, в Акті про залиття приміщення від 08.06.2025 р. вказано що в результаті затоплення було пошкоджено чековий принтер, ноутбук Lenovo.

Відповідно до Довідки № 01/ОЗ від 19.08.2025 про балансову вартість, балансова вартість ноутбуку Lenovo IdeaPad 310-15 IAP становить 1898,00 грн.

Відповідно до Довідки № 02/ОЗ від 19.08.2025 про балансову вартість, балансова вартість Термопрінтеру Symcod MI-T583 становить 382,00 грн.

В обґрунтування того, що вказані ноутбук та принтер в результаті залиття вийшли з ладу та не підлягають ремонту позивачем надано акти перевірки технічного стану від 19.06.2025, складені ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм» відповідно до яких:

- ноутбук Lenovo IdeaPad 310-15 IAP, квитанція до прийняття № 456852: в ноутбуку вийшли з ладу головна плата, батарея та клавіатура; в зв`язку з тим, що пристрій знятий з сервісної підтримки, ремонт виконати неможливо.

- термопрінтер Symcod MI-T583, квитанція до прийняття № 456846; в принтері вийшли з ладу головна плата та кнопки управління; в зв`язку з тим, що плата не доступна до замовлення, ремонт виконати неможливо.

Однак, Акти ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм» від 19.06.2025 на які посилається позивач в обґрунтування факту наявності та розміру заподіяних збитків, в розумінні наведених вище положень чинного законодавства, також не можуть вважатися належним, допустимим та достатнім доказом зазначених обставин.

Зокрема, матеріали справи не містять доказів того, що ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм» є суб`єктом оціночної діяльності, а надані ним Акти не є звітом про оцінку майна в розумінні Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Окрім того, Акти ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм» від 19.06.2025 судом розглядається критично, оскільки з них вбачається, що в ноутбуку вийшли з ладу головна плата, батарея та клавіатура, в принтері вийшли з ладу головна плата та кнопки управління. Однак зазначені акти не містять жодних посилань про те, що зазначені несправності спричиненні саме залиттям.

До того ж, матеріали справи не містять та позивачем суду не надано доказів попередньої відсутності будь-яких ушкоджень ноутбуку та термопрінтеру до моменту залиття.

В цьому контексті суд зазначає, що під час аналізу доказів наданих позивачем, а саме фото фіксації пошкоджень, судом встановлено, що ноутбук знаходиться на робочому місці та працює. Зазначене також ставить під сумнів висновки, викладені в акті ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм». При цьому, термопрінтер Symcod MI-T583 відсутній на як на фото так і відео фіксації пошкоджень.

Окремо суд також зазначає, що матеріали справи взагалі не містять доказів того, що ПП «Сервісний центр «Лібра-Лайм» є авторизованим сервісним центром Lenovo та Symcodе в Україні, а тому його висновки щодо неможливості проведення ремонту наведених вище ноутбуку та принтеру в розумінні ст. ст. 76-77 ГПК України не можуть вважатися належними доказами існування цих обставин.

Суд також зазначає та враховує, що в процесі розгляду даної справи суд ставив перед сторонами питання стосовно доцільності призначення у справі судової експертизи з метою визначення вартості заподіяних збитків. Однак, позивач в письмових поясненнях (вх. № 29802 від 19.12.2025), зазначив, що на його думку проведення експертизи у даній справі є необґрунтованим і таким, що не відповідає вимогам процесуального закону.

Суд також враховує, що в даному випадку можливість проведення судової експертизи, в т. ч. призначеної з ініціативи суду, пов`язана зі сплатою позивачем, як заінтересованою особою, вартості послуг експерта. Однак, з урахуванням встановлених процесуальним законом принципів диспозитивної та змагальності сторін в судовому процесі, та зважаючи на позицією позивача з цього питання, проведення судової експертизи з цього питання не вбачається доцільним.

Суд же не є експертною установою чи суб`єктом оціночної діяльності, проведення експертних досліджень судом шляхом самостійного застосування механізмів визначення вартості при винесенні рішення є неприпустимим.

Отже, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню в зв`язку з не доведенням позивачем належними та допустимими доказами факту наявності збитків в результаті затоплення орендованого ним приміщення та їх розміру.

З урахуванням вимог ст. ст. 123, 129 ГПК України, судові витрати у справі підлягають покладенню на позивача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-80, 123, 126, 129, 130, 232-233, 237-238, 240-241, 247 ГПК України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано в строки та в порядку визначеному ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

СуддяО.І. Байбак