ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2025 р. Справа№ 910/9509/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Гаврилюка О.М.

Майданевича А.Г.

за участю секретаря судового засідання Безрука Д.Д.,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Кучеренко Н.В адвокат, посвідчення № 8590/10; Химченко Я.М. адвокат, посвідчення № 11086/10;

від відповідача 1: Павлов Р.В. в порядку самопредставництва;

від відповідача 2: не з`явились;

від третьої особи: не з`явились;

за апеляційною скаргою Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

на рішення Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 (повний текст 09.10.2025)

у справі № 910/9509/25 (суддя Пукас А.Ю.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фірмова мережа Київхліб

до 1) Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

2) Департаменту промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Київської міської ради

про визнання додаткових угод укладеними

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст поданої заяви та рух справи

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірмова мережа «Київхліб» (надалі за текстом ТОВ «ФМ «Київхліб», позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі за текстом відповідач-1) Департаменту промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі за текстом відповідач-2), в якому позивач просив суд визнати укладеними додаткові угоди до інвестиційних договорів: № 050-13/і/206 від 27.11.2019, № 050-13/і/207 від 27.11.2019, № 050-13/і/208 від 27.11.2019 та № 050-13/і/209 від 27.11.2019, в редакції згідно прохальної частини позову та продовжити строк дії останніх.

В обґрунтування заявленого позову сторона зазначає, що строк дії вказаних вище інвестиційних договорів становить 5 років з дати підписання, а враховуючи рішення Київської міської ради № 160/9968 від 31.10.2024, такий строк має бути продовжений до 31.10.2026, а відповідні зміни оформлені додатковими угодами.

2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 позов Товариства з обмеженою відповідальністю Фірмова мережа Київхліб - задоволено. Визнано укладеною між ТОВ Фірмова мережа Київхліб, Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаментом промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) додаткову угоду до Інвестиційного договору від 27.11.2019 № 050-13/і/206 Про створення об`єктів роздрібної торгівлі продуктами харчування, що користуються найвищим споживчим попитом у місті Києві (Лот 1) у редакції, викладеній у даному рішенні. Визнано укладеною між ТОВ Фірмова мережа Київхліб, Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаментом промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) додаткову угоду до Інвестиційного договору від 27.11.2019 № 050-13/і/207 Про створення об`єктів роздрібної торгівлі продуктами харчування, що користуються найвищим споживчим попитом у місті Києві (Лот 2) у редакції викладеній у даному рішенні. Визнано укладеною між ТОВ Фірмова мережа Київхліб, Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаментом промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) додаткову угоду до Інвестиційного договору від 27.11.2019 № 050-13/і/208 Про створення об`єктів роздрібної торгівлі продуктами харчування, що користуються найвищим споживчим попитом у місті Києві (Лот 3) у редакції, викладеній у даному рішенні. Визнано укладеною між ТОВ Фірмова мережа Київхліб, Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаментом промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) додаткову угоду до інвестиційного договору від 27.11.2019 № 050-13/і/209 Про створення об`єктів роздрібної торгівлі продуктами харчування, що користуються найвищим споживчим попитом у місті Києві (Лот 4) у редакції, викладеній у даному рішенні. Стягнуто з Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Фірмова мережа Київхліб судовий збір 4 844 грн 80 коп. Стягнуто з Департаменту промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Фірмова мережа Київхліб судовий збір 4 844 грн 80 коп.

При цьому судом першої інстанції було застосовано положення ст. 651, 653 ЦК України, а також спеціальне законодавство, зокрема ЗУ «Про інвестиційну діяльність» та «Про місцеве самоврядування в Україні».

3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду

Не погодившись з ухваленим рішенням, Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 27.10.2025 (через Електронний суд) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (була зареєстрована 28.10.2025), в якій просив її прийняти та відкрити апеляційне провадження. Ухвалити рішення, яким скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 по справі № 910/9509/25. Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМОВА МЕРЕЖА КИЇВХЛІБ відмовити в повному обсязі. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМОВА МЕРЕЖА КИЇВХЛІБ на користь Департаменту економіки та інвестицій витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 14 534,40 грн.

03.11.2025 Північний апеляційний господарський суд постановив ухвалу, якою відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 у справі №910/9509/25. Судове засідання призначено на 02.12.2025.

18.11.2025 (через Електронний суд) до суду апеляційної інстанції від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, який було прийнято до провадження судом в судовому засіданні 02.12.2025 в порядку ст. 263 ГПК України.

02.12.2025 у судове засідання з`явився представник позивача та відповідача 1. Представники відповідача 2 та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів в судове засідання 02.12.2025 не з`явилися. Про причини не з`явлення суд не повідомили.

Судом в судовому засіданні 02.12.2025 було розпочато розгляд апеляційної скарги по суті, заслухано пояснення та заперечення представників позивача та відповідача 1 щодо поданої скарги, досліджено матеріали справи, оголошено про закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, через що суд дійшов висновку про необхідність оголошення перерви в порядку ч. 2 ст. 216 ГПК України перед судовими дебатами до 23.12.2025.

В судове засідання 23.12.2025 з`явились представники позивача та відповідача 1. Представник відповідача 1 апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати з ухваленням нового про відмову в позові повністю. Представники позивача проти вимог та доводів апеляційної скарги заперечили, просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Представник відповідача 2 та третьої особи в судове засідання не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка про доставку 04.12.2025 ухвали суду апеляційної інстанції від 02.12.2025. Своїм правом на подання відзиву відповідач 2 не скористався. При цьому, в судовому засіданні 23.12.2025 представники сторін, які з`явились, наполягали на закінченні розгляду апеляційної скарги в цьому судовому засіданні. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість закінчення розгляду в цьому судовому засіданні апеляційної скарги з урахуванням наступного. Відповідач 2 та третя особа в судове засідання 02.12.2025 не з`явились, не надали свої доводи протягом розгляду справи в суді апеляційної інстанції; жодних заяв від них станом на 23.12.2025 після сигналу: «Відбій повітряної тривоги» на момент розгляду не надходило.

4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, незаконним та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав.

Так, Департамент економіки та інвестицій вважає рішення суду першої інстанції необґрунтованим, оскільки воно ухвалене за неповного з`ясування обставин справи та з неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права. Скаржник вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про необхідність продовження строку дії інвестиційних договорів, неправильно витлумачивши рішення Київської міської ради та визначивши інший, ніж передбачено нормативними актами, граничний строк такого продовження.

При цьому апелянт наголошує, що суд першої інстанції не врахував, що строк дії інвестиційних договорів, укладених у 2019 році, сплив у листопаді 2024 року, а на момент звернення з позовом ці договори вже припинили свою дію. Оцінка цьому факту в рішенні відсутня, що має істотне значення для правильного вирішення спору.

Також, за доводами скаржника, безпідставним є висновок суду про недобросовісність поведінки відповідачів. Строк дії інвестиційних договорів є істотною умовою, визначеною умовами інвестиційного конкурсу та затвердженою конкурсною комісією, а тому не може бути змінений шляхом укладення додаткової угоди між сторонами без відповідного рішення уповноваженого органу. Чинні положення про проведення інвестиційних конкурсів не передбачають можливості продовження строків дії таких договорів у спосіб, запропонований позивачем. Крім того, відсутні правові підстави для примусового внесення змін до інвестиційних договорів у судовому порядку, оскільки закон не встановлює обов`язку сторін укладати додаткові угоди про продовження їх дії, зокрема після закінчення строку договорів та за відсутності згоди всіх сторін. Скаржник вважає, що позивач не довів наявності порушеного права чи охоронюваного законом інтересу, що виключає можливість судового захисту у заявлений спосіб.

За таких обставин апелянт вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи та вимогам законодавства, у зв`язку з чим рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову. А тому апелянт висновує, що суд не з`ясував усіх обставин справи, неправильно застосував норми матеріального права та дійшов передчасного висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Тому, враховуючи вищенаведене, на думку апелянта, рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, незаконним та підлягає скасуванню з ухваленням нового про задоволення позову повністю.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників апеляційного провадження

У поданому відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечує проти доводів апеляційної скарги та вважає, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим. За його доводами, суд правильно встановив фактичні обставини справи, всебічно дослідив докази та дійшов вірних висновків щодо обов`язковості продовження строку дії інвестиційних договорів, укладених до 24.02.2022 року, на підставі чинного рішення Київської міської ради, яке має імперативний характер і підлягає безумовному застосуванню.

Твердження апелянта про обмеження строку продовження договорів певною календарною датою є результатом помилкового тлумачення нормативних положень, оскільки відповідне рішення органу місцевого самоврядування не містить таких обмежень і прямо передбачає продовження договорів на два роки з дня його прийняття. Посилання на закінчення строку дії інвестиційних договорів також не спростовують правомірності рішення суду, адже умови інвестиційних конкурсів не забороняють внесення змін до договорів, а нормативний акт Київської міської ради є актом прямої дії, який врегульовує питання продовження строків у період воєнного стану.

Окрім цього, позивач вважає безпідставними доводи про неможливість зміни істотних умов договорів, оскільки рішення Київської міської ради має вищу юридичну силу порівняно з рішеннями конкурсної комісії та може змінювати порядок і умови реалізації інвестиційних проєктів. Відмова відповідачів у продовженні дії договорів та укладенні додаткових угод порушує права позивача, перешкоджає реалізації інвестиційного проєкту та створює загрозу припинення господарської діяльності, що було встановлено судом першої інстанції.

Таким чином, з огляду на імперативний характер рішення Київської міської ради, відповідачі зобов`язані оформити продовження строку дії інвестиційних договорів шляхом укладення додаткових угод, а відсутність згоди однієї зі сторін не усуває цього обов`язку. Апеляційна скарга не містить доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції або свідчили про порушення норм матеріального чи процесуального права, у зв`язку з чим підстави для скасування оскаржуваного рішення відсутні. А тому позивач вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою, та просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

6. Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини справи; обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначення відповідно до них правовідносин

Як правомірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на виконання Розпоряджень № 1926, № 1927, № 1928, № 1929 від 07.11.2019 виконавчого органу Київської міської ради «Про затвердження переможця інвестиційного конкурсу із залучення інвестора до реалізаціє проєкту «Створення об`єктів роздрібної торгівлі продуктами харчування, що користуються найвищим споживчим попитом у місті Києві (лот 1, лот 2, лот 3, лот 4)» 27.11.2019 між Приватним акціонерним товариством «Київхліб» (інвестор), Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаментом промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) укладено Інвестиційні договори про створення об`єктів роздрібної торгівлі продуктами харчування, що користуються найвищим споживчим попитом у місті Києві за №№ 050-13/і/206, 050-13/і/207, 050-13/і/208, 050-13/і/209 (Лоти 1-4) (далі за текстом інвестиційні договори).

За інвестиційними договорами у місті Києві встановлено 200 (двісті) об`єктів роздрібної торгівлі хлібом та хлібобулочними виробами: по 50 (п`ятдесят) об`єктів роздрібної торгівлі хлібом та хлібобулочними виробами згідно кожного інвестиційного договору (лоти 1-4). Місце розташування та площа кожного об`єкту роздрібної торгівлі визначаються в додатках №1 до інвестиційних договорів.

В об`єктах роздрібної торгівлі позивач зобов`язаний здійснювати реалізацію батону нарізного (типу «Київський») 0,5 кг ДСТУ 4587:2006, хліба житньо-пшеничного подового (типу «Український») 0,95 кг ДСТУ 4583:2006, хліба пшеничного I ґатунку (овальний) (типу «Пшеничний») 0,65 кг ДСТУ 7517:2014 за зниженою ціною для власників багатофункціональної електронної картки «Муніципальна картка «Картка киянина» за системою знижок.

27.02.2023 замінено сторону інвестора в інвестиційних договорах з ПрАТ «Українські хлібні традиції» на ТОВ «Фірмова мережа Київхліб» на підставі договорів про прийняття прав та обов`язків відповідно до інвестиційних договорів та додаткових угод до інвестиційних договорів (додаткова угода № 4 до інвестиційного договору (лот 1), додаткова угода № 4 до інвестиційного договору (лот 2), додаткова угода № 5 до інвестиційного договору (Лот 3), додаткова угода № 8 до інвестиційного договору (лот 4).

Відповідно до пункту 13.2 інвестиційних договорів строк дії договорів становить 5 (п`ять) років з моменту набрання ним чинності, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором.

Тобто, термін дії інвестиційних договорів сторонами визначено до 27.11.2024.

Рішенням Київської міської ради № 160/9968 від 31.10.2024 «Про деякі питання, пов`язані з підтримкою суб`єктів господарювання міста Києва на період дії правового режиму воєнного стану» (далі за текстом рішення № 160/9968), яким викладено в іншій редакції пункт 2 рішення КМР від 14.12.2023 № 7537/7578 та врегульовано питання строку дії інвестиційних договорів, а саме: визначено, що строк інвестиційних договорів, укладених до 24.02.2022 (крім інвестиційних договорів, строк дії яких завершений), продовжується строком на два роки з дня прийняття рішення на підставі заяв інвесторів.

Також, пунктом 2 рішення № 160/9968 зазначено: доручити виконавчому органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протягом 14 календарних днів з дня прийняття цього рішення вжити належних заходів для його виконання та оформлення і підписання додаткових угод до інвестиційних договорів.

В силу зазначеного, позивач стверджує, що строк дії інвестиційних договорів продовжено на два роки: до 31.10.2026, що стало підставою для звернення позивача до відповідачів про укладання додаткових угод з листом від 08.11.2024 вих. №384.

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 26.11.2024 № 050/13-4354 повідомив ТОВ «Фірмова мережа «Київхліб» про наступне: « … строк дії інвестиційного договору визначається постійно діючою конкурсною комісією із залученням інвесторів, утвореною розпорядженням Київського міського голови від 08.03.2024 № 212 та є однією з істотних умов інвестиційного конкурсу.

В силу викладеного, листом від 26.11.2024 № 050/13-4354 позивачу відмовлено в укладанні додаткових угод до інвестиційних договорів.

Листом вих. № 04 від 14.01.2025 ТОВ «Фірмова мережа «Київхліб» звернулося до Київського міського голови Віталія Кличка з проханням вжити невідкладних заходів - щодо виконання рішення Київської міської ради № 160/9968 від 31.10.2024 «Про деякі питання, пов`язані з підтримкою суб`єктів господарювання міста Києва на період дії правового режиму воєнного стану» та надати доручення Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) оформити та підписати додаткові угоди до інвестиційних договорів.

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом № 050/13-568 від 14.02.2025 надав ТОВ «Фірмова мережа «Київхліб» відповідь, згідно якої Департамент листом звернувся до Київської міської ради з проханням надати роз`яснення, до якої дати передбачено продовження дії відповідних інвестиційних договорів згідно рішення № 160/9968.

Станом на дату вирішення даного спору по суті відповідь/роз`яснення від КМР щодо застосування рішення № 160/9968 матеріали справи не містять.

ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ

7. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частинами 1, 3, 5 статті 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

Згідно з частиною 1 статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Загальні правові, економічні та соціальні умови інвестиційної діяльності на території України визначаються Законом України "Про інвестиційну діяльність".

Відповідно до статті 1 зазначеного Закону України "Про інвестиційну діяльність" (тут і далі - у редакції, чинній на момент укладення спірного договору) інвестиціями є всі види майнових та інтелектуальних цінностей, що вкладаються в об`єкти підприємницької та інших видів діяльності, в результаті якої створюється прибуток (доход) або досягається соціальний ефект.

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону України "Про інвестиційну діяльність" інвестиційною діяльністю є сукупність практичних дій громадян, юридичних осіб і держави щодо реалізації інвестицій.

За змістом статті 4 цього Закону об`єктами інвестиційної діяльності можуть бути будь-яке майно, в тому числі основні фонди і оборотні кошти в усіх галузях та сферах народного господарства, цінні папери, цільові грошові вклади, науково-технічна продукція, інтелектуальні цінності, інші об`єкти власності, а також майнові права.

Забороняється інвестування в об`єкти, створення і використання яких не відповідає вимогам санітарно-гігієнічних, радіаційних, екологічних, архітектурних та інших норм, встановлених законодавством України, а також порушує права та інтереси громадян, юридичних осіб і держави, що охороняються законом.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про інвестиційну діяльність" суб`єктами (інвесторами і учасниками) інвестиційної діяльності можуть бути громадяни і юридичні особи України та іноземних держав, а також держави. Інвестори - суб`єкти інвестиційної діяльності, які приймають рішення про вкладення власних, позичкових і залучених майнових та інтелектуальних цінностей в об`єкти інвестування. Інвестори можуть виступати в ролі вкладників, кредиторів, покупців, а також виконувати функції будь-якого учасника інвестиційної діяльності. Учасниками інвестиційної діяльності можуть бути громадяни та юридичні особи України, інших держав, які забезпечують реалізацію інвестицій як виконавці замовлень або на підставі доручення інвестора.

Згідно з частиною 5 статті 7 Закону України "Про інвестиційну діяльність" інвестор має право володіти, користуватися і розпоряджатися об`єктами та результатами інвестицій, включаючи реінвестиції та торговельні операції на території України, відповідно до законодавчих актів України.

Із викладеного вбачається, що інвестиційні правовідносини є різновидом господарських правовідносин, які виникають між суб`єктами інвестиційної діяльності (інвесторами та іншими учасниками) щодо підготовки, реалізації інвестицій, відшкодування витрачених коштів та отримання прибутку від такої діяльності.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що на момент укладання інвестиційних договорів Положення про порядок проведення інвестиційних конкурсів для будівництва, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, незавершеного будівництва, інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 24.05.2007 № 528/1189 було чинним.

Разом з цим, пунктом 1.23 інвестиційних договорів закріплено, що умови інвестиційного конкурсу - обов`язкові вимоги для учасника конкурсу, затверджені Комісією, які необхідно виконати під час реалізації Інвестиційного проекту, що опубліковуються в газеті «Хрещатик Київ» від 12.07.2019 № 38 (5230).

Умовами інвестиційного конкурсу щодо інвестиційних договорів, опублікованих в газеті «Хрещатик Київ» від 12.07.2019 № 38 (5230), пунктом 2.5 закріплено, що строк дії інвестиційного договору становить 5 років з моменту набрання ним чинності.

Відповідно до пункту 13.1 Інвестиційних договорів, датою набрання чинності є дата його реєстрації в Департаменті економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), що вказана на титульній сторінці цього Договору.

Так, судом першої інстанції правомірно було встановлено, та вбачається з матеріалів справи, що враховуючи дату укладання інвестиційних договорів (27.11.2019) строк дії останніх становив - до 27.11.2024. Тому суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника про непорушення прав позивача відмовою в укладенні додаткових угод. А тому порушене право правомірно було захищено судом першої інстанції в порядку ст. 4 ГПК України.

Разом з цим, рішенням Київської міської ради № 160/9968 від 31.10.2024 «Про деякі питання, пов`язані з підтримкою суб`єктів господарювання міста Києва на період дії правового режиму воєнного стану» вирішено:

« 1. Пункт 2 рішення Київської міської ради від 14.12.2023 № 7537/7578 "Про затвердження Положення про проведення інвестиційних конкурсів із залучення інвесторів для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення тощо об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва" викласти у такій редакції:

« 2. Установити, що: 2.1. розгляд заявок, поданих до набрання чинності цим рішенням, та процедура з підготовки та проведення інвестиційних конкурсів із залучення інвесторів для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення тощо об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва, розпочата до набрання чинності цим рішенням, завершується відповідно до Положення, затвердженого пунктом 1 цього рішення;

2.2. строк дії інвестиційних договорів, укладених до 24.02.2022 (крім інвестиційних договорів, строк дії яких завершений), продовжується строком на два роки з дня прийняття цього рішення на підставі відповідних письмових заяв інвесторів."». Зазначені пункти рішення є логічними і послідовними. Водночас, саме його різне тлумачення стало підставою для звернення позивача до суду з відповідним позовом.

В цій частині суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника про відсутність підстав для визнання додаткових угод укладеними з урахуванням вказаного вище змісту рішення Київської міської ради № 160/9968 від 31.10.2024. Разом з цим, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи скаржника, що строк дії інвестиційних договорів, укладених у 2019 році, сплив у листопаді 2024 року, а на момент звернення з позовом ці договори вже припинили свою дію. Оскільки в даному випадку, виходячи із змісту рішення № 160/9968 від 31.10.2024, строк дії договорів мав бути не завершений саме на момент прийняття рішення, а не на час звернення позивача з позовом у даній справі. А тому доводи скаржника в цій частині відхиляються через необґрунтованість.

Більше того, суд апеляційної інстанції зазначає, що п. 2. вказаного рішення Київської міської ради № 160/9968 від 31.10.2024 було доручено саме виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) протягом 14 календарних днів з дня прийняття цього рішення вжити належних заходів для його виконання та оформлення і підписання додаткових угод до інвестиційних договорів. Однак, через невиконання приписів вказаного рішення, фактично відбулось порушення прав позивача.

В даному аспекті правомірним є посилання позивача на положення ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» якою закріплено, що акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

В цій частині обґрунтованими є доводи позивача, що без наявності укладених додаткових угод до інвестиційних договорів, він позбавлений можливості укласти з Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) договори щодо пайової участі в утриманні об`єктів благоустрою об`єктів роздрібної торгівлі, що ставить під загрозу реалізацію проєкту щодо забезпечення населення хлібом та хлібобулочними виробами за цінами, які спрямовані на підтримку соціально незахищених верств населення.

Окрім цього, суд апеляційної інстанції також відхиляє мотиви скаржника, що умовами інвестиційних конкурсів не передбачено можливість продовження строків дії інвестиційних договорів з урахуванням наступного.

Так, дійсно згідно з Положенням про проведення інвестиційних конкурсів із залучення інвесторів для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення тощо об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва (затвердженого рішенням Київської міської ради від 14.12.2023 № 7537/7578) строк дії інвестиційного договору визначається постійно діючою конкурсною комісією із залучення інвесторів, утвореною розпорядженням Київського міського голови від 08.03.2024 № 212 та є однією із істотних умов інвестиційного конкурсу, які затверджує комісія на підставі передінвестиційного пакету документів, опрацьованого та погодженого профільними структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в установленому Положенням порядку.

Однак, як зазначалось раніше пунктом 2 Рішення № 160/9968 доручено виконавчому органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протягом 14 календарних днів з дня прийняття цього Рішення (тобто з 31.10.2024) вжити належних заходів для його виконання та оформлення і підписання додаткових угод до інвестиційних договорів.

При цьому, Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) згідно Положення, затвердженого рішенням КМР від 02.03.2023 № 6025/6066 є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), утворений відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у структурі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за рішенням Київської міської ради від 20.06.2002 № 28/28 «Про утворення виконавчого органу Київської міської ради та затвердження його структури і загальної чисельності».

Основними завданнями Департаменту є, зокрема, реалізація державної політики економічного і соціального розвитку на території міста Києва. Аналогічні засади та принципи діяльності щодо відповідача 2 закріплено Положенням про Департамент промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженим рішенням КМР № 6299/6340 від 20.04.2023.

А тому з урахуванням того, що рішення КМР є обов`язковими до виконання, в тому числі і його структурними підрозділами, якими у даній справі є відповідачі, вчинення дій щодо уникнення узгодження в договірному порядку продовження строку дії інвестиційних договорів на підставі рішення № 160/9968 (доказів скасування або визнання недійсним якого матеріали справи не місять) є неправомірним.

У контексті наведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з наданою місцевим господарським судом оцінкою діям відповідачів через призму доктрини "venire contra factum proprium" (заборони суперечливої поведінки), в основі якої міститься принцип добросовісності.

Так, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі №145/2047/16, постановах Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 910/9397/20, від 10.04.2019 у справі № 390/34/17 та від 20.02.2025 у справі № 910/16543/23, від 18.04.2023 у справі № 910/908/22). В даному випадку суд апеляційної інстанції відхиляє доводи апеляційної скарги та приймає доводи відзиву на апеляційну скаргу про наявність в діях відповідачів суперечливої поведінки.

Таким чином, доводи скаржника щодо відсутності його згоди на укладання додаткових угод спростовуються тим, що такі угоди мають бути укладені в силу рішення № 160/9968, яке в свою чергу і є проявою волі та бажанням (третьої особи по справі) та виконавчих органів останнього) на внесення змін до інвестиційних договорів шляхом укладання додаткових угод. А тому доводи скаржника в цій частині відхиляються через необґрунтованість з урахуванням принципів, передбачених ст. 2 ГПК України та принципу «належного урядування».

З урахуванням наведеного, доводи апелянта в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування рішення господарського суду першої інстанції на підставі та в розумінні ст. 2, 4, 74, 76, 80, 86, 269 ГПК України. Підстав для виходу за межі вимог та доводів апеляційної скарги суд апеляційної інстанції в порядку ч. 4 ст. 236 ГПК України не встановив.

8. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарг з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу - без задоволення. Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Таким чином, на підставі ст. 2, 4, 74-76, 80, 86, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність залишення апеляційної скарги у даній справі без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

9. Судові витрати

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, понесений скаржником судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на нього в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, ст. 275, 276, ст. 281 - 283 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 у справі № 910/9509/25 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 у справі № 910/9509/25 залишити без змін.

3. Судовий збір, понесений у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покласти на скаржника.

4. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 25.12.2025.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді О.М. Гаврилюк

А.Г. Майданевич