ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/3094/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жиляєва Є.М.

при секретарі судового засідання Деркач П. О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія кольорової поліграфії "Україна-Юнь Чень" (61099, м. Харків, вул. Свистуна, 4)
про стягнення 2579344,36 грн.
за участю представників:

позивача - не з`явився,

відповідача - Валєєва М.В., ордер серії ВВ №1052685 від 08.10.2025,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківська міська рада звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія кольорової поліграфії Україна-Юнь Чень", в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь 2579344,36 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Свистуна, б. 4 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованого 06.03.2006 за № 18, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021.

Також до стягнення заявлені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 38690,17 грн.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 16.09.2025 у справі № 922/3094/25 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 14.10.2025 об 10:00.

02.10.2025 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №22919) з додатковими документами, які досліджено та приєднано до матеріалів справи.

06.10.2025 через загальний відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №23113) з додатковими документами, які досліджено та приєднано до матеріалів справи.

09.10.2025 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (вх. №23451).

14.10.2025 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №23822), який досліджено та приєднано до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.10.2025 у справі № 922/3094/25 відкладено підготовче засідання на 04.11.2025 о 10:40.

21.10.2025 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх. №24372), які досліджено та приєднано до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 04.11.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу № 922/3094/25 до судового розгляду по суті на 02.12.2025 о 10:40.

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.11.2025 у справі № 922/3094/25 оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 09.12.2025 о 12:20.

Позивач у судове засідання 09.12.2025 не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідач у судове засідання 09.12.2025 з`явився, проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Отже, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення присутнього в судовому засіданні представника позивача, судом встановлено наступне.

На підставі рішень 33 сесії Харківської міської ради 4 скликання від 22.02.2005 № 30/05 «Про припинення та надання в користування земельних ділянок юридичним та фізичним особам» та 40 сесії Харківської міської ради 4 скликання від 28.09.2005 № 180/05 «Про припинення та надання юридичним та фізичним особам у користування земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд», 06.03.2006 між Харківською міською радою (позивачем) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ККП Україна-Юнь Чень» (відповідачем) було укладено договір оренди землі, зареєстрований 06.03.2006 у Харківській регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» в Державному реєстрі земель за № 18 (далі - Договір).

Відповідно до умов вищезазначеного Договору, ТОВ «ККП Україна-Юнь Чень» передано в оренду земельну ділянку загальною площею 1,2986 га по вул. Північна (нова назва - Свистуна), 4 у м. Харкові (кадастровий номер :13:002:0510) несільськогосподарського призначення - землі з промисловості для експлуатації та обслуговування виробничого корпусу до 01.09.2054.

Відповідно до абз. 2 п. 9 Договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку з 2007 року становить 11 029,31 грн.

Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.

26.03.2014 між Харківською міською радою та ТОВ «ККП Україна-Юнь Чень» укладено додаткову угоду до Договору, (дата державної реєстрації: 06.06.2014, номер запису про інше речове право 5982195) (що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 08.08.2025 № 438776575).

Відповідно до п. 5 додаткової угоди від 26.03.2014 до Договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки відповідно до витягу з технічної документації від 24.09.2013 № 682 становить 12 769 134 грн.

При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради Орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки.

Відповідно до абз. 2 п. 9 додаткової угоди до Договору, розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком від 18.11.2013 № 682/14 на рік становить 3 % від нормативної грошової оцінки і складає 383074,02 грн, або в місяць - 31 922,84 грн.

Також, із матеріалів справи убачається, що 12.04.2021 між Харківською міською радою та ТОВ «ККП Україна-Юнь Чень» укладено додаткову угоду до Договору, (дата державної реєстрації: 20.04.2021, номер запису про інше речове право 5982195) (що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 08.08.2025 №438776575).

Відповідно до п. 5 додаткової угоди від 12.04.2021 до Договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання додаткової угоди становить 97 208 143 грн.

У разі зміни нормативної грошової оцінки земель м. Харкова за рішенням міської ради Орендар самостійно замовляє витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки і направляє його до територіального органу Державної фіскальної служби України за місцем знаходження земельної ділянки.

У разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки (з урахуванням коефіцієнтів індексації чи за рішенням міської ради) зміни до цього пункту договору оренди землі не вносяться.

Відповідно до абз. 2 п. 9 додаткової угоди до Договору, розмір орендної плати за земельну за рік становить 2,4 % від суми нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Пунктом 10 додаткової угоди до Договору передбачено, що орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням коефіцієнтів індексації, визначених відповідно до законодавства.

Згідно із листом Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 04.06.2025 №12236/5/20-40-04-07-12, ТОВ «ККП Україна-Юнь Чень» обліковується платником орендної плати за земельну ділянку площею 1,2986 та з кадастровим номером :13:002:0510.

Також, із обставин справи убачається, що за даними податкових декларацій з плати за землю відповідачем було сплачено за періди: за 2017 рік - 726770,34 грн, за 2018 рік - 726770,34 грн за 2019 рік - 726770,34 грн, за 11 місяців 2020 року - 666 206,15 грн, за 2021 рік - 2332995,43 грн, за січень-лютий 2022 року - 427715,84 грн орендної плати.

Позивач звернувся з даним позовом до суду, в якому зазначає про те, що позов пред`являється Харківською міською радою, як орендодавцем земельної ділянки і стороною по договору до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія кольорової поліграфії "Україна-Юнь Чень» про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за договором оренди землі щодо земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0510, як об`єктом нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 4.

Позивачем у позові зазначено про те, що оскільки заборгованість за користування земельною ділянкою по вул. Свистуна, 4 у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованого 06.03.2006 за № 18, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 відповідачем в добровільному порядку не сплачено, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Отже, позивачем у позові наголошено про те, що оскільки, спірна земельна ділянка протягом тривалого строку використовується відповідачем без належної сплати орендної плати, Харківська міська рада вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав шляхом стягнення заборгованості за договором оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованим 06.03.2006 за № 18, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 у сумі 2579344,36 грн.

Відповідач у відзиві на позовну заяву проти позову заперечив повністю, на обґрунтування своїх заперечень зазначив, зокрема про те, що станом на 02.04.2017 є чинним Договір оренди з урахуванням умов додаткової угоди від 26.03.2014 року. Так, відповідачем у відзиві зазначено, що станом на дату початку спірного періоду (на 02.04.2017) був чинним Порядок оформлення договорів оренди землі у місті Харкові, затверджений рішенням 21 сесії ХМР 6 скликання «Про затвердження Порядку оформлення договорів оренди землі у місті Харкові» від 19.12.2012 № 960/12. Договір оренди та додаткові угоди до нього містять умови, визначені самим Позивачем. Відповідач не вносить свої коригування у текст договорів/додаткових угод до нього. Згідно з умовами Договору оренди з урахуванням умов додаткової угоди від 26.03.2014 визначено фіксований розмір орендної плати, визначено сплату рівними частинами, що є неможливим у випадку щомісячної індексації, визначено що індексація розміру орендної плати здійснюється щорічно, а не щомісячно, як заявляє Позивач в позові, при цьому зміна розміру орендної плати, в тому числі внаслідок щорічної індексації, здійснюється з підписанням двосторонньої угоди між сторонами. Позивач жодного разу не звертався до Позивача з вимогою про підписання будь-яких змін до договору оренди, додаткових угод, тощо, щодо зміни розміру орендної плати за рахунок індексації. До позовної заяви Позивачем також не надано доказів, що він пропонував/вимагав збільшення суми орендної плати, а Відповідач в свою чергу ухилявся від підписання додаткової угоди, змін до договору, тощо. Вимога щодо фіксації змін в умовах договору повністю відповідає вимогам ЦК України. Згідно з нормою ст. 654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту. Таким чином, на переконання відповідача, умовами Договору оренди з урахуванням умов додаткової угоди від 26.03.2014 не передбачено щомісячної індексації суми орендної плати. Крім того, в обґрунтування своєї позиції щодо щомісячної індексації суми орендної плати за землю Позивач посилається на законодавчі та нормативно-правові акти, які не регулюють це питання. Відповідачем у відзиві зазначено, що посилаючись на зазначені Закон та Порядок, Позивач ігнорує норму частини 6 ст. 2 Закон України «Про індексацію грошових доходів населення» та положення п. 4 Порядку, згідно з якими індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення. Частина грошових доходів, яка перевищує прожитковий мінімум, встановлений для відповідних соціальних і демографічних груп населення, індексації не підлягає. Крім цього, індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 103 %. До досягнення індексу споживчих цін цього порогу індексація не проводиться. Відповідачем у відзиві також зазначено, зокрема про те, що механізм індексації суми орендної плати за землю не встановлений, нормативно-правові акти, які регулюють таку індексацію, відсутні. Використаний Позивачем спосіб індексації проіндексованих сум розповсюджується на грошові доходи населення і індексуються виключно суми в межах прожиткового мінімуму та за при настанні інших умов, як то, наприклад, поріг індексації. Позивач не надав законодавчого обґрунтування методу, способу індексації суми орендної плати, а також не навів формули, за якими Позивач виконав розрахунок. Єдиний встановлений законом порядок індексації щодо суми орендної плати за землі комунальної власності визначений в ПК України і цей порядок встановлює щорічну індексацію шляхом індексації суми нормативно-грошової оцінки землі. На виконання вимог ст. 289 ПК України Відповідачем здійснювалась щорічна індексація нормативно-грошової оцінки із кумулятивним застосуванням коефіцієнтів, опублікованих Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру. Керуючись умовами договору оренди з урахуванням умов додаткової угоди від 26.03.2014, щомісячна індексація орендної плати не передбачалась. Індексація мала проводитись щорічно із підписанням додаткової угоди про збільшення суми орендної плати. Позивач не здійснював щорічний перерахунок суми орендної плати, додаткові угоди про збільшення суми орендної плати Позивач не пропонував укласти Відповідачу. Відповідач здійснив індексацію з використанням законодавчо встановленого порядку індексації НГО. Відповідачем у відзиві також зазначено про те, що Позивач, стверджуючи, що в додатковій угоді наявний п. 10, згідно з яким Відповідач зобов`язаний самостійно щомісяця здійснювати перерахунок суми орендної плати з урахуванням індексу інфляції, наводить неправдиву інформацію Зазначений пункт внесений в Договір оренди додатковою угодою від 21.04.2021, протягом спірного періоду з 02.04.2017 по 31.12.2019 така умова в договорі була відсутня. Враховуючи викладене, на переконання відповідача, орендна плата за землю за період з 02.04.2017 року по 31.12.2019 Відповідачем сплачено в повному обсязі у встановлений Податковим кодексом та договором строк, вимоги Позивача про начебто наявність заборгованості по сплаті орендної плати в сумі 279476,40 грн., в тому числі 20644,18 грн. за період з 02.04.2017 по 31.12.2017, 96938,11 грн. за період з 01.01.2018 по 31.12.2018, 161894,09 грн. за період з 01.01.2010 по 31.12.2019 є безпідставними, суперечать умовам Договору оренди та не передбачені діючим законодавством України. ГУ ДПС у Харківській області проведено виїзну документальну планову перевірку дотримання податкового законодавства, в тому числі в частині плати за землю за 2017, 2018 та 2019 рік. Згідно з висновками, викладеними в Акті перевірки від 04.11.2019, перевіркою правильності нарахування орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності не встановлено його заниження або завищення. На виконання рішення, обов`язок по здійсненню всіх заходів для укладання додаткових угод з орендарями про зміну суми орендної плати в зв`язку із затвердженням нормативно-грошової оцінки земель міста Харкова було повністю покладено на Департамент земельних відносин Харківської міської ради. Протягом 2020 року Департамент земельних відносин Харківської міської ради не здійснив жодних дій, спрямованих на укладання додаткової угоди щодо зміни суми орендної плати, Позивачем не надано жодних доказів того, що додаткова угода з Відповідачем про зміну розміру орендної плати надавалась Відповідачу для підписання, що додаткова угода з Відповідачем взагалі оформлювалась. Натомість, Відповідач самостійно звернувся до Позивача із заявою вих. № 6 від 19.01.2021 укласти таку додаткову угоду. Право користування Відповідачем земельною ділянкою на умовах додаткової угоди від 12.04.2021 зареєстроване 20.04.2021 відповідно до вимог Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Відповідно до норми ст. 210 ЦК України такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. Отже, відповідачем у відзиві зазначено, що протягом спірного періоду з 01.01.2020 по 19.04.2021 будь-яка умова в договорі про автоматичне чи самостійне перерахування Відповідачем суми орендної плати була відсутня, зміна суми орендної плати потребувала підписання відповідної додаткової угоди до Договору оренди, Позивачем не було здійснене жодних дій щодо оформлення/укладання/підписання з Відповідачем такої додаткової угоди до квітня 2021 р. Суму орендної плати в зв`язку із Затвердженням нормативно-грошової оцінки було змінено додатковою угодою від 12.04.2021, яка набула чинності 20.04.2021 (з дати державної реєстрації). Щодо щомісячної індексації суми орендної плати за період з 01.01.2020 по 19.04.2021 позиція Відповідача пояснюється аналогічно сумі індексації за період з 02.04.2017 по 31.12.2019, умовами Договору оренди з урахуванням умов додаткової угоди від 26.03.2014 не передбачено щомісячної індексації суми орендної плати. Отже, відповідачем у відзиві зазначено, що орендна плата за землю за період з 01.01.2020 по 19.04.2021 Відповідачем сплачена в повному обсязі у встановлений Податковим кодексом та договором строк, вимоги Позивача про наявність заборгованості по сплаті орендної плати в сумі 2299867,98 грн. є безпідставними. Також, відповідачем у відзиві зазначено, що сума орендної плати 1626616,29 грн. за період з 20.04.2021 по 31.12.2021, визначена Позивачем вірно та відповідає нарахованій, задекларованій та сплаченій сумі орендної плати за землю в порівнянні з сумами, визначеними в договорі оренди, за період з 20.04.2021 року по 31.12.2021, тому Відповідач при нарахуванні та сплаті орендної плати за землю виконував умови договору оренди.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Податковим кодексом України, зокрема, встановлено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності; (п. п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14), а орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (п.п.14.1.136 п.14.1 ст.14).

Абзацом 1 п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оренду землі» (далі - Закон) оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Згідно з вимогами ст. 13 Закону договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 15 Закону однією з істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Згідно з приписами частин 1,2 ст. 21 Закону орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України.

Статтею 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Як зазначалось судом вище, 26.03.2014 між Харківською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «ККП Україна-Юнь Чень» укладено додаткову угоду до Договору, зареєстровану 06.06.2014.

Відповідно до абз. 2 п. 9 додаткової угоди до Договору, розмір орендної плати за земельну ділянку складає 31 922,84 грн в місяць.

Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням індексів інфляції.

Висновки стосовно того, що орендна плата має вноситись орендарями відповідно до умов договору із урахуванням індексів інфляції, викладені у п. 41 постанови Верховного суду Касаційного господарського суду від 07.10.2019 у справі №922/3321/18, у п.п. 50, 57, 61 постанови Верховного суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 16.03.2020 у справі № 922/1658/19.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» (далі - Закон) індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Статтею 2 Закону передбачено як об`єкти індексації грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України, що не мають разового характеру, перелік яких визначено у частині першій цієї статті; водночас, частиною другою статті 2 цього Закону законодавець передбачив право Кабінету Міністрів України встановлювати інші об`єкти індексації, поряд з тими, що зазначені у частині першій цієї статті.

З метою реалізації Закону Кабінет Міністрів України постановою № 1078 від 17.07.2003 затвердив Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі - Порядок), пунктом 1 якого передбачено, що Порядок визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення. Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях. Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків (пункти 14 Порядку).

Відповідно до наказу Держкомстату «Про затвердження Методики розрахунку базового індексу споживчих цін» від 27.07.2007 № 265 індекс споживчих цін - показник, що характеризує зміни у часі загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання. Він є показником зміни вартості фіксованого набору споживчих товарів та послуг у поточному періоді порівняно з базисним.

Відповідно до наказу державного комітету статистики України від 14.11.2006 №519 «Про затвердження Методологічних положень щодо організації статистичного спостереження за змінами цін (тарифів) на споживчі товари (послуги) і розрахунку індексу споживчих цін» інфляція - це знецінювання грошей і безготівкових коштів, що супроводжується ростом цін на товари і послуги.

Суть інфляції полягає в тому, що національна валюта знецінюється по відношенню до товарів, послуг та іноземної валюти, які зберігають стабільність своєї купівельної спроможності. При чому процес інфляції відбувається не впродовж лише одного місяця, а на протязі тривалого часу.

В зв`язку з цим, індекс інфляції і застосовується щомісяця до суми орендної плати за минулий місяць, який також був обчислений з урахуванням індексу інфляції за відповідний місяць. Дане застосування індексу інфляції і є кумулятивним, та запобігає знеціненню грошових коштів відповідно до товарів та послуг.

Судом враховано, що відповідно до висновків, викладених у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.06.2020 у справі № 905/21/19, суд відступив від висновків Касаційного суду у постановах від 21.05.2019 у справі № 916/2889/13 та від 14.01.2020 у справі № 924/532/19 про можливість розрахунку інфляційних збитків за поточний період без урахування інфляційної складової основного боргу за попередній місяць, оскільки це порушує принципи індексації доходів населення, визначені Законом України «Про індексацію грошових доходів населення», Порядком проведення індексації грошових доходів населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1078 від 17.07.2003 та Методикою розрахунку базового індексу споживчих цін, затвердженою наказом Державного комітету статистики України № 265 від 27.07.2007, з дотриманням певної математичної послідовності розрахунку, закладеної у цих нормативних актах (п. 42 постанови), та суд в своєму рішенні зазначив, що встановлення компетентним органом (Кабінетом Міністрів України) механізму перемножування індексів інфляції за певний період для обрахування інфляційних збитків (а у даних правовідносинах - орендної плати з урахуванням інфляції) означає, що «вартість грошей з індексом інфляції за попередній період» є визначальною при індексації грошової суми за кожний наступний період. У математиці це називається послідовність, утворена за певною закономірністю (п. 28 постанови).

Враховуючи наведене, у даному конкретному випадку базовим місяцем для розрахунку розміру орендної плати за Договором оренди землі (з урахуванням додаткової угоди від 26.03.2014) є червень 2014 року (місяць реєстрації додаткової угоди про внесення змін до Договору). Починаючи з липня 2014 року орендна плата повинна сплачуватися вже з урахуванням індексу інфляції.

Відповідно до наказу Держкомстату «Про затвердження Методики розрахунку базового індексу споживчих цін» від 27.07.2007 № 265 індекс споживчих цін - показник, що характеризує зміни у часі загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання.

Інформація про індекси споживчих цін (індекси інфляції) за відповідні роки розміщена на сайті Державної служби статистики України http://www.ukrstat.gov.ua.

Отже, розмір орендної плати, яку повен був сплатити відповідач за період з 02.04.2017 по 31.12.2019 за Договором становить:

- за період 02.04.2017-31.12.2017 - 563703,13 грн;

- за період 01.01.2018-31.12.2018 - 823708,45 грн;

- за період 01.01.2019-31.12.2019 - 888664,43 грн.

Щодо розрахунку розміру орендної плати за період з 01.01.2020 по 19.04.2021 р., суд виходить з наступного.

Орендна плата за земельні ділянки має «подвійну природу». З одного боку, підставою для нарахування орендної плати є договір оренди земельної ділянки. З іншого - орендна плата є, по-суті, одним із податків, а отже, його справляння відбувається з урахуванням норм Податкового кодексу України.

Згідно із ч. 4 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Частиною 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 № 1474/19 «Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018» затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018.

Вказана технічна документація застосовується для визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок з 01.01.2020 по теперішній час.

Частиною 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» передбачено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Отже, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним документом, на підставі якого розраховується розмір орендної плати.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі №914/2848/22, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності, автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.

За подібних обставин належному способу захисту орендодавця відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності (пункт 122 постанови).

Відповідно до вимог частин 5,6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Як зазначалось, абз. З п. 9 додаткової угоди до Договору передбачено, що розмір орендної плати за земельну ділянку на рік становить 3 % від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки.

Розрахунок розміру орендної плати, яку відповідач мав сплачувати за користування земельною ділянкою загальною площею 1,2986 га по вул. Свистуна, 4 у м. Харкові з кадастровим номером :13:002:0510 відповідно до Договору починаючи з дати вступу в дію нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018, з 01.01.2020 здійснено на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 31.03.2020 № 2663/176-20, згідно якого нормативна грошова оцінка у 2020 році становила 97 208 143 грн.

Тому, розмір орендної плати за Договором , яку зобов`язаний був сплатити відповідач в перший місяць вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - січень 2020 року складає 243020,36 грн в місяць (відповідно передбаченої абз. 2 п. 9 додаткової угоди від 26.03.2014 до Договору ставки 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки в рік).

Пунктом 10 Договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням індексів інфляції.

Розмір орендної плати за Договором, який зобов`язаний був сплатити відповідач в перший місяць вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - січень 2020 року складає 243 020,36 грн в місяць.

Таким чином, базовим місяцем для розрахунку розміру орендної плати за додатковою угодою до Договору, яка повинна була сплачуватись за Договором у перший місяць після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - січень 2020 року.

Починаючи з лютого 2020 року орендна плата повинна була сплачуватись з урахуванням індексів інфляції, як передбачено пунктом 10 Договору.

Коефіцієнти інфляції за відповідні місяці за 2020-2021 р.р. становлять:

Судом перевірено наданий позивачем розрахунок розміру орендної плати за Договором з 01.01.2020 в місяць з урахуванням технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 та індексів інфляції.

З урахуванням вищенаведеного, розмір орендної плати, яку повинно було сплатити Товариство з обмеженою відповідальністю «ККП Україна-Юнь Чень» за період з 01.01.2020 по 19.04.2021 з урахуванням нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 та індексів інфляції становить:

- за період 01.01.2020 -31.12.2020 - 2 720 019,49 грн;

- за період 01.01.2021 - 19.04.2021-952 433,78 грн;

Щодо розрахунку розміру орендної плати за період з 20.04.2021 по 31.12.2021, судом враховано, що 12.04.2021 між Харківською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «ККП Україна-Юнь Чень» було укладено додаткову угоду до Договору, зареєстровану 20.04.2021.

Так, відповідно до абз. 1 п. 5 додаткової угоди від 12.04.2021 до Договору, зареєстрованої 20.04.2021, нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання додаткової угоди становить 97 208 143 грн.

Відповідно до абз. 2 п. 9 додаткової угоди до Договору, розмір орендної плати за земельну за рік становить 2,4 % від суми нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Пунктом 10 додаткової угоди від 12.04.2021 до Договору, передбачено, що орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням коефіцієнтів індексації, визначених відповідно до законодавства.

Тому, розмір орендної плати за Договором, який мав сплатити відповідач після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 20.04.2021 складає 2,4% нормативної грошової оцінки земельної ділянки та становить: з 20.04.2021 у 2021 році - 194 416,29 грн в місяць, за період з 20.04.2021 по 31.12.2021 становить 1 626 616,29 грн.

Розрахунок різниці орендної плати, яку повинен був сплатити орендар за період з 02.04.2017 по 31.12.2021, та фактично сплаченої ним орендної плати.

Відповідно до листа Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 04.06.2025 за вих. № 12236/5/20-40-04-07-12, відповідачем за земельну ділянку площею 1,2986 га сплачено: за 2017 рік - 726 770,34 грн, за 2018 рік - 726 770,34 грн за 2019 рік - 726 770,34 грн, за 11 місяців 2020 року - 666 206,15 грн, за 2021 рік - 2332 995,43 грн орендної плати.

Отже, заборгованість зі сплати орендної плати за користування відповідачем земельною ділянкою загальною площею 1,2986 га по вул. Свистуна, 4 у м. Харкові (кадастровий номер :13:002:0510), відповідно до договору оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованого 06.03.2006 за № 18 за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 складає 2 579 344, 36 грн.

Відповідно до вимог ст. 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Частиною 1 ст. 530 ЦК України встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Виходячи із положень ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Обов`язок своєчасної сплати за землю передбачено ст. 96 ЗК України, відповідно до якої землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату (п. «в»).

Згідно із ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. ст. 142-145 Конституції України фінансовою та матеріальною основою органів місцевого самоврядування, крім інших об`єктів, є земля, управління якою здійснюють територіальні громади через органи самоврядування в межах повноважень шляхом прийняття рішень. Права органів самоврядування захищаються у судовому порядку.

Згідно зі ст. 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, розпорядження землями територіальних громад.

Відповідно до ст. 80 ЗК України суб`єктами права власності на землю є, зокрема, територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування - на землі комунальної власності.

Згідно зі ст. 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю.

У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовані об`єкти комунальної власності.

Пунктом 34 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», визначено, що виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Таким чином, саме територіальна громада м. Харкова в особі Харківської міської ради як розпорядник землі на території м. Харкова є належним позивачем у даній справі.

На підставі ч. 1 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Харківська міська рада, як орган місцевого самоврядування реалізує свої повноваження шляхом прийняття рішень. Також, виходячи із загальних вимог цивільного законодавства, Харківська міська рада може виступати як учасник цивільно-правових та господарських правовідносин при укладанні різного виду угод.

Із зазначених норм законодавства України випливає, що питання оренди земельних ділянок вирішуються сільською, селищною, міською радою на пленарних засіданнях шляхом прийняття відповідних рішень.

Статтею 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка встановлює, що головні повноваження і функції органів місцевого самоврядування визначаються Конституцією або законом встановлено, що органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу; повноваження, якими наділяються органи місцевого самоврядування, як правило, мають бути повними і виключними, що кореспондується із вимогами ч. З ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Вирішення питань про передачу землі у користування є виключним правом ради - суб`єкта права власності на землю, і здійснюється з дотриманням загального порядку укладання господарських договорів, передбаченого ст. ст. 179-181 ГК України, з урахуванням положень ЗК України.

Таким чином, з Відповідача підлягає стягненню на користь Позивача 2579344,36 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Свистуна, б. 4 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованого 06.03.2006 за № 18, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021.

Враховуючи вищенаведене, за висновками суду, позовні вимоги Харківської міської ради про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія кольорової поліграфії Україна-Юнь Чень" 2579344,36 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Свистуна, б. 4 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованого 06.03.2006 за № 18, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 належним чином доведений, документально підтверджений, тому позовні вимоги позивача визнаються судом обґрунтованими на вказану суму.

Щодо заперечень відповідача, суд зазначає про наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 5 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Статтею 13 Закону України Про оцінку земель встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. Відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно із частиною першою статті 15 Закону України Про оцінку земель підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За змістом статті 18 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України Про землеустрій.

Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України Про оцінку земель. Частинами першою, третьою та четвертою цієї статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Пунктом 271.2 статті 271 ПК України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 червня 2024 року у справі № 914/2848/22 виснувала, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.

З огляду на наведене, зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.

Так, Велика Палата Верховного Суду зауважила, що задоволення позовної вимоги про визнання укладеною спірної додаткової угоди про внесення змін до договору оренди земельної ділянки державної або комунальної власності, які пов`язані тільки зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не приведе до захисту прав чи інтересів позивача, оскільки судове рішення про визнання укладеною спірної додаткової угоди не матиме наслідком стягнення з відповідача орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Нормативне регулювання визначення розміру орендної плати за оренду земельних ділянок державної або комунальної власності відбувається за імперативно встановленою формулою множення нормативної грошової оцінки на коефіцієнт, який погоджується сторонами в договорі, але у законодавчо встановлених межах. Розмір нормативної грошової оцінки згідно з наведеними вище законодавчими нормами встановлюється відповідним органом місцевого самоврядування.

Орендодавець у випадку зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної чи комунальної власності вправі вимагати від орендаря сплати орендної плати у зміненому розмірі, в тому числі і шляхом звернення до суду з позовом про стягнення спірної суми.

Належному способу захисту орендодавця у такому випадку відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, несплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 ЗУ Про оренду землі, в редакції з 05.11.2003, обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

Таким чином, розмір орендної плати визначається у договорі, а її обчислення (для сплати) здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором відповідно до вимог Закону України Про оренду землі.

Пунктом 10 договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.

При цьому, обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексів інфляції, не є зміною розміру орендної плати визначеного п. 9 договору оренди землі.

Частиною 1 статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до постанови Верховного суду від 16.03.2020 по справі №922/1658/19, обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (абзац 3 статті 21 Закону України "Про оренду землі"). За загальним правилом індексувати необхідно лише орендну плату, якщо інше не передбачено у договорі оренди. Індексація ж нормативної грошової оцінки має використовуватися, як правило, для визначення розміру земельного податку за відсутності договору оренди земельної ділянки.

Умовами договору оренди не передбачено обчислення розміру орендної плати з урахування з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, у зв`язку з чим обчислення розміру орендної плати повинно здійснюватися з урахуванням індексу інфляції.

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на викладене, враховуючи предмет та визначені позивачем підстави позову, з огляду на принципи диспозитивності, змагальності та рівності сторін перед законом і судом, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Здійснюючи розподіл судових витрат, суд керується положеннями статті 129 ГПК України, а тому враховуючи висновки суду про задоволення позову, покладає витрати зі сплати судового збору у розмірі 38690,17 грн. на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 4, 12, 20, 73, 74, 76-79, 86, 129, 231, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія кольорової поліграфії "Україна-Юнь Чень" (61099, м. Харків, вул. Свистуна, 4, ) на користь Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) - 2579344,36 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Свистуна, б. 4 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 06.03.2006, зареєстрованого 06.03.2006 за № 18, за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 та 38690,17 грн. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому статтями 254, 256-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено "19" грудня 2025 р.

СуддяЄ.М. Жиляєв