УХВАЛА

19.12.2025Справа № 910/13851/25
Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши зустрічну позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» (03150, місто Київ, ВУЛИЦЯ ЄЖИ ҐЕДРОЙЦЯ, будинок 5, ідентифікаційний код юридичної особи 40075815)
до проТовариства з обмеженою відповідальністю «ТЕКСТИЛЬ-ЗАХИСТ» (76005, Івано-Франківська обл., Івано-Франківський р-н, місто Івано-Франківськ, вул.Чорновола, будинок 157, Ідентифікаційний код юридичної особи 44153163) стягнення штрафних санкцій у розмірі 1 118 772 грн. 00 коп.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕКСТИЛЬ-ЗАХИСТ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» про стягнення заборгованості у розмірі 6 779 700 грн. 00 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем його зобов`язань за Договором про закупівлю №ЦЗВ-02-05024-01 від 31.10.2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.11.2025 року відкрито провадження у справі №910/13851/25, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10.12.2025 року.

28.11.2025 року через систему «Електронний суд» від Відповідача надійшов Відзив на позовну заяву.

03.12.2025 року через систему «Електронний суд» від Позивача надійшла Відповідь на відзив.

03.12.2025 року через систему «Електронний суд» від Позивача надійшла заява про проведення судових засідань у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕКСТИЛЬ-ЗАХИСТ про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.12.2025 року, яка занесена до протоколу судового засідання, встановлено Відповідачу строк до 7 днів з 11.12.2025 року для надання заперечень, відкладено підготовче судове засідання на 14.01.2025 року.

17.12.2025 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕКСТИЛЬ-ЗАХИСТ» про стягнення штрафних санкцій у розмірі 1 118 772 грн. 00 коп., в якій також просить суд продовжено Акціонерному товариству «Українська залізниця» строк для подання зустрічної позовної заяви до 17.12.2025 (включно).

18.12.2025 року через систему «Електронний суд» від Позивача надійшли заперечення щодо поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви у справі №910/13851/25.

Суд, розглянувши клопотання Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» про продовження процесуального строку для подачі зустрічної позовної заяви по справі №910/13851/25, зазначає.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Частинами 1, 2, 4 статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 46 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Зокрема, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом

Відповідно до статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів. По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в ухвалах від 17.11.2020 у справі №911/58/20, від 20.05.2020 у справі №922/618/20.

Зважаючи на положення ч. 2 ст. 180 ГПК України, Суд зазначає, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Суд зазначає, що конструкція частини другої статті 180 ГПК України вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений у даному випадку широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову. Умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

Так, відповідно до статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.11.2025 року встановлено Відповідачу у строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати відзив на позовну заяву у порядку, передбаченому ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, з нормативно обґрунтованими поясненнями по суті заявлених вимог та доданням оригіналів для огляду та належним чином завірених копій підтверджуючих документів, на які міститься посилання у відзиві. Звернути увагу відповідача, що відзив повинен містити мотиви повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на законодавство; а також надати докази направлення відзиву з доданими до нього документами на адресу позивача.

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з частиною 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Як встановлено Судом, ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.11.2025 року було отримано уповноваженою особою Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» та 12.11.2025 року о 17:15 год. Суд отримав повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Таким чином, Суд зазначає, що Відповідач мав право подати зустрічну позовну заяву у строк по 28.11.2025 року.

Згідно зі ст. 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За приписами ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

В обґрунтування продовження процесуального строку для подачі зустрічного позову Відповідач зазначає, що указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, який наразі продовжено.

В даному випадку, війська російської федерації постійно здійснюють масовані ракетні обстріли по об`єктах енергетичної інфраструктури України і через це в багатьох містах України, зокрема і у місті Києві, де розташований Відповідач за первісним позовом, періодично тривало відсутнє електропостачання та, відповідно, інтернет-зв`язок. Поновлення постачання електроенергії та інтернет-зв`язку потребує додаткового часу. Водночас, у місті Києві періодично оголошуються повітряні тривоги, під час яких люди мають перебувати в укриттях з метою уникнення загрози життю та здоров`ю. Зокрема у період з 12.11.2025 по 27.11.2025 (строк на подачу відзиву) повітряна тривога у місті Києві лунала 16 разів та тривала сумарно 20,3 години, тобто майже добу (https://air-alarms.in.ua/region/kyiv?from=2025-11-12&to=2025-11-27#statistic). Також внаслідок застосування графіків погодинних відключень оператором систем розподілу ДТЕК Київські регіональні електромережі (далі ДТЕК), спричинених наслідками вищевказаних обставин, у м. Києві за адресою місця знаходження АТ «Укрзалізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» (пр-т. Повітряних сил, 11/15, м. Київ, 03049, ), де перебувають представники Відповідача за первісним позовом, згідно з графіком погодинних відключень електроенергії за чергою 5.2 з 12.11.2025 по 27.11.2025 (строк на подачу відзиву) електроенергія сумарно була відсутня 140 годин, що підтверджується інформацією з офіційного сайту ДТЕК та телеграм-боту ДТЕК.

В той же час, Суд зазначає, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, однак Відповідачем було подано клопотання про продовження процесуального строку для подачі зустрічної позовної заяви по справі №910/13851/25 лише 17.12.2025 року, що підтверджується даними у системі «Електронний суд» та відміткою суду, тобто після закінчення строку на подання зустрічної позовної заяви, який сплив 28.11.2025 року.

Крім того, Суд звертає увагу, що обставини, наведені Акціонерним товариством «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» у клопотанні про продовження строку для подання зустрічної позовної заяви не вплинули на можливість подання останнім відзиву на позовну заяву у строки, визначені Господарським судом міста Києва в ухвалі суду від 12.11.2025 року.

За таких підстав, клопотання Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» про продовження процесуального строку для подачі зустрічної позовної заяви по справі №910/13851/25 задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За таких підстав, зустрічна позовна заява Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕКСТИЛЬ-ЗАХИСТ» про стягнення штрафних санкцій у розмірі 1 118 772 грн. 00 коп. підлягає поверненню Заявникові.

При цьому, Суд звертає увагу, що Заявник не позбавлений права на звернення до суду за захистом свого порушеного права шляхом подання позовної заяви на загальних підставах.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статями 118, 119, 180, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» про продовження процесуального строку для подачі зустрічної позовної заяви по справі №910/13851/25 відмовити.

2. Зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства «УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ» до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕКСТИЛЬ-ЗАХИСТ» про стягнення штрафних санкцій у розмірі 1 118 772 грн. 00 коп. повернути Заявникові.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 19 грудня 2025 року.

Суддя О.В. Чинчин