УХВАЛА

м. Київ

18.12.2025Справа № 910/15130/25

За позовом Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення в особі Київської філії Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення (м. Київ)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гамма-Консалтинг" (м. Київ)

про стягнення 175 000,00 грн,

Суддя Ващенко Т.М.

Без виклику представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Концерн радіомовлення, радіозв`язку та телебачення в особі Київської філії Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гамма-Консалтинг" про стягнення 175 000,00 грн заборгованості за Договором № 6 від 30.12.2010.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.12.2025 відкрито провадження у справі, її розгляд вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, встановлено сторонам процесуальні строки для подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень, заяв і клопотань.

11.12.2025 від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до якої позивач просить суд стягнути з відповідача 175 000,00 грн заборгованості за Договором № 6 від 30.12.2010, 34 629,00 грн інфляційних втрат та 121 519,65 грн пені.

Відповідно до частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Судом встановлено, що подана позивачем заява про збільшення позовних вимог за своєю правовою природою є заявою про одночасну зміну предмету та підстав позову, оскільки у ній пред`явлено нові вимоги про стягнення 34 629,00 грн інфляційних втрат та 121 519,65 грн пені, які не являються збільшенням числового виразу вже пред`явлених вимог у даній справі.

Таким чином, така вимога не може бути прийнята до розгляду в силу положень п. 2. ч. 1 ст. 175 ГПК України.

За таких обставин, вказана заява повертається заявнику.

Керуючись ст. ст. 46, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення в особі Київської філії Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення від 11.12.2025 про збільшення розміру позовних вимог, до розгляду не приймати та повернути заявнику.

Ухвала набрала законної сили 18.12.2025 та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.М. Ващенко