УХВАЛА

м. Київ

01.12.2025Справа № 910/2217/23

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" (03124, м. Київ, вул. Миколи Василенка, буд. 5)

про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами

у справі № 910/2217/23

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" (ідентифікаційний код 41694281)

про банкрутство

Суддя Чеберяк П.П.

Представники сторін: згідно з протоколом судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/2217/23 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" на стадії процедури ліквідації, відкритої постановою Господарського суду м. Києва від 19.04.2023.

01.09.2025 до Господарського суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.09.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами, розгляд заяви призначено на 29.09.2025.

26.09.2026 до Господарського суду м. Києва надійшов відзив ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" арбітражного керуючого Комлика І.С. на заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами.

02.10.2025 до Господарського суду м. Києва надійшла відповідь Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" на відзив боржника.

У судових засіданнях 29.09.2025, 15.10.2025, 03.11.2025 та 24.11.2025 оголошувались перерви.

01.12.2025 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Дивна Логістика» про відкладення розгляду справи.

Протокольною ухвалою від 01.12.2025 відмовлено в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Дивна Логістика» про відкладення розгляду справи.

Крім того, у судовому засіданні 01.12.2025 розглядалась заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" надав пояснення по суті поданої заяви.

Ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" щодо задоволення поданої заяви заперечив.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" звернулось до суду із заявою про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами в якій просить скасувати означену ухвалу про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" та постановити нову ухвалу, якою відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" у відкритті провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд", а також закрити провадження у справі № 910/2217/23.

Відповідно до частини першої статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Передбачений нормами глави 3 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин та має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

До нововиявлених обставин належать матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийнято). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже було оцінено господарським судом у процесі розгляду справи. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Сталість наведеної правової позиції Верховного Суду підтверджується послідовно викладеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду в постановах від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, від 09.06.2022 у справі № 9901/230/20.

Порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами урегульовано статтею 320 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини 1 якої рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, відповідно до частини 2 статті 320 Господарського процесуального кодексу України є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: 1) існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; 2) на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не були та не могли бути відомі ні заявникові, ні суду, ні іншим учасникам господарського процесу; 3) істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Зазначений висновок щодо ознак нововиявлених обставин у господарському процесі є сталим та неодноразово викладався у постановах Верховного Суду, зокрема у постановах від 03.04.2018 року у справі № 910/6052/16, від 07.08.2018 року у справі № 915/1708/14, від 19.05.2020 року у справі № 910/19793/14, від 25.08.2020 року у справі № 910/6052/16, від 07.10.2020 року у справі № 922/1026/19, від 23.02.2024 року у справі № 909/837/13.

Водночас законодавець також визначив, що не є нововиявленими обставинами. Так положеннями частини четвертої статті 320 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Велика Палата Верховного Суду та Верховний Суд також у постановах послідовно сформулювали правові висновки, що не є нововиявленими обставинами, зокрема:

- не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову; не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювали суди під час розгляду справи (пункт 6.38 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 9901/819/18 від 14.04.2021, а також подібні правові висновки, що викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.05.2021 у справі № 752/4995/17, постанові Верховного Суду від 12.04.2022 у справі № 904/3923/20);

- не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи; крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені частиною другою статті 423 ЦПК України, відсутні, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (пункти 27-28 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 127/10129/17 від 22.01.2019);

- не можуть бути визнані нововиявленими обставинами викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі; не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах (правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27.08.2019 у справі № 920/1077/16, від 15.01.2020 у справі №916/24/17);

- обставини, які виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, не можуть визнаватися нововиявленими; до того ж не вважається нововиявленими обставини зміна правової позиції суду в інших подібних справах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а);

- не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі; обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими (постанова Великої Палати Верховного Суду від 09.06. 2022 у справі № 9901/230/20).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (§§ 27-34 рішення ЄСПЛ у справі "Праведна проти Росії" від 18.11.2004).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Як вбачається з матеріалів справи, постановляючи ухвалу від 19.04.2023 про відкриття провадження у справі № 910/2217/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" та визнання грошових вимог ініціюючого кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" у розмірі 1 674 138,59 грн., суд виходив із того, що 01.05.2021 між ТОВ "Віп Білдінг Трейд" (перша сторона) і Данчаком В.Ю. (друга сторона) було укладено Попередній договір, за умовами якого:

- предметом Попереднього договору є укладення в майбутньому договору купівлі-продажу 1/6 частки літ. "А" виробничого корпусу цілісного майнового комплексу, що знаходиться за адресою: просп. Перемоги, буд. 123, м. Київ (пункт 1.1 Попереднього договору);

- сторони домовилися укласти та нотаріально посвідчити основний договір в термін до 17.05.2021 включно за ціною 1 900 000 грн. (пункт 2.1 Попереднього договору);

- при укладенні Попереднього договору друга сторона сплачує, а перша сторона отримує забезпечувальний платіж у сумі 1 500 000 грн., які друга сторона у встановленому чинним законодавством України порядку шляхом безготівкового розрахунку має перерахувати на рахунок першої сторони, вказаний у розділі 7 Попереднього договору, протягом 14 календарних днів з дня підписання Попереднього договору (пункт 2.2 Попереднього договору);

- фактом повного розрахунку за Попереднім договором є отримання першою стороною платіжного доручення (квитанції) про переведення повної суми забезпечувального платежу другою стороною на безготівковий рахунок ТОВ "Віп Білдінг Трейд", визначений у розділі 7 Попереднього договору (пункт 2.4 Попереднього договору);

- сума, зазначену в пункті 2.2 Попереднього договору, підлягає заліку до ціни предмета договору (пункт 2.1 Попереднього договору), що її друга сторона має сплатити першій стороні при укладенні та нотаріальному посвідченні основного договору (пункт 2.5 Попереднього договору);

- у разі відмови другої сторони від укладення основного договору, неприбуття цієї сторони до нотаріуса для укладення основного договору та за наявності інших обставин, внаслідок яких основний договір не був укладений з вини другої сторони, перша сторона має повернути другій стороні забезпечувальний платіж у сумі 1 500 000 грн протягом 3 (трьох) банківських днів (абзац третій пункту 3.2 Попереднього договору);

- якщо одна із сторін бажає припинення зобов`язання, встановленого Попереднім договором, вона повинна надіслати іншій стороні пропозицію про розірвання Попереднього договору; ця пропозиція має бути оформлена письмово та вручені іншій стороні під розписку або надіслана іншій стороні поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення не пізніше ніж за 3 (три) дні строку (терміну), встановленого Попереднім договором для укладення основного договору; розірвання Попереднього договору не допускається в односторонньому порядку (пункт 4.1 Попереднього договору).

На виконання умов Попереднього договору 12.05.2021 ОСОБА_1 було перераховано ТОВ "Віп Білдінг Трейд" 1 500 000 грн, що підтверджується платіжним дорученням №TR.404225.6029.1257.

12.11.2021 ТОВ "Віп Білдінг Трейд" (боржник), ТОВ "Аксатоп Еліт" (новий кредитор) і ОСОБА_1 (первісний кредитор) було укладено Договір, за умовами якого:

- первісний кредитор передає новому кредитору, а новий кредитор приймає (набуває) право вимоги, належне первісному кредитору, і стає кредитором за Попереднім договором, укладеним первісним кредитором і боржником, щодо права вимагати повернення гарантійного (забезпечувального) платежу у сумі 1 500 000 грн разом із штрафними санкціями відповідно до чинного законодавства України; за Договором новий кредитор набуває право вимагати від боржника повернення гарантійного (забезпечувального) платежу у сумі 1 500 000 грн, який було сплачено платіжним дорученням від 12.05.2021 №TR.404225.6029.1257 (пункт 1 Договору);

- документами, які засвідчують право вимоги, що передається за Договором, є оригінал Попереднього договору та платіжне доручення від 12.05.2021 №TR.404225.6029.1257; одночасно із підписанням Договору первісний кредитор надає новому кредитору копії таких документів, а також інформацію, яка є важливою для здійснення переданого права вимоги (пункт 2 Договору);

- первісний кредитор і новий кредитор домовилися про те, що оплата за Договором буде здійснена з відстрочкою платежу на тридцять шість місяців з моменту підписання Договору (пункт 3 Договору);

- сторони домовилися, що оплата суми, вказаної у пункті 1 Договору, здійснюється боржником безпосередньо на поточний рахунок нового кредитора, який визначено у пункті 13 Договору (пункт 4 Договору);

- Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до повного та належного виконання ними своїх зобов`язань за Договором (пункт 8 Договору).

Листом-вимогою від 01.06.2022 №245 ТОВ "Аксатоп Еліт" просило ТОВ "Віп Білдінг Трейд" протягом 7 календарних днів перерахувати кошти у сумі 1 500 000 грн.

Боржник листом від 10.06.2022 №10-06-22-1 повідомив заявника про те, що опинився у скрутному матеріальному становищі та на даний час не має можливості повернути гарантійний (забезпечувальний) платіж у сумі 1 500 000 грн за Попереднім договором і Договором.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" 1 500 000,00 грн забезпечувального платежу; 46 500,00 грн втрат від інфляції; 986 грн 30 коп. 3% річних і 23 212 грн 29 коп. судового збору.

Як на нововиявлену обставину Товариство з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" вказало на прийняття Північним апеляційним господарським судом постанови від 30.07.2025 у справі № 910/2217/23 (910/7486/23), якою рішення Господарського суду м. Києва від 04.12.2023р. у справі № 910/2217/23(910/7486/23) скасовано та прийнято нове рішення, яким позовні вимоги ТОВ "ВТК Каштан" до ТОВ "Віп Білдінг Трейд", ОСОБА_1 , ТОВ "Аксатоп Еліт" про визнання недійсними договорів в межах справи №910/2217/23 задоволено та визнано недійсним попередній договір від 01.05.2021, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Аврамець С.П. та зареєстрований в реєстрі за № 484.

Окрім того, Північний апеляційний господарський суд у наведеній постанові щодо перевірки доводів ТОВ "ВТК Каштан" стосовно нікчемності Договору про відступлення права вимоги від 12.11.2021, укладеного між ТОВ "Віп Білдінг Трейд" (боржник), ТОВ "Аксатоп Еліт" (новий кредитор) і ОСОБА_1 (первісний кредитор) вказав, що вказані доводи не заслуговують на увагу, оскільки колегією суддів враховано загальновизнаний принцип приватного права "nemo plus iuris ad alium transferre potest, quam ipse haberet" який означає, що "ніхто не може передати більше прав, ніж має сам" та наголошує про абсолютну неможливість відчуження, продажу, відступлення прав відносно недійсної вимоги.

Вказана постанова суду апеляційної інстанції залишена без змін постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.11.2025.

Частиною 4 статті 75 ГПК України передбачено, що обставини встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 11 ЦК України визначено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договір.

Частиною 2 статті 215 ЦК України встановлено, що недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин).

За частиною 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, вважається таким з моменту його вчинення (частина 1 статті 236 ЦК України).

Отже, встановлений судом факт недійсності попереднього договору від 01.05.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Аврамець С.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 484, про що стало відомо після набрання законної сили постановою Північного апеляційного господарського суду від 30.07.2025 у справі № 910/2217/23 (910/7486/23), є істотною для справи обставиною в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 320 ГПК України. Близька за змістом правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі № 19/5009/1481/11, постанові Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 910/13318/16.

З огляду на наведене, грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" у розмірі 1 547 486,30 грн., з яких: 1 500 000,00 грн. основний борг, 46 500,00 грн. інфляційні нарахування та 986,30 грн. 3% річних, які ґрунтувалися на попередньому договорі від 01.05.2021, який у судовому порядку визнаний недійсним, тобто права вимоги за таким договором не перейшли до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" на підставі укладеного між сторонами договору про відступлення права вимоги від 12.11.2021.

У зв`язку з наведеним, суд дійшов висновку про необхідність скасування пункту 2 ухвали суду від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 та прийняти в цій частині нове рішення, яким відхилити грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" у розмірі 1 547 486,30 грн.

В іншій частині ухвала Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 підлягає залишенню без змін.

За приписами статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" здійснюється відповідно до Кодексу України з процедур банкрутства, який встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності юридичної особи.

Згідно з частиною 1 статті 2 названого Кодексу провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до частини 3 статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність (пункт 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Предметом провадження у справі про банкрутство є досягнення легітимної мети визначеної Кодексом України з процедур банкрутства, яким встановлено умови та порядок відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом та застосування ліквідаційної процедури з метою повного або часткового задоволення вимог кредиторів

Аналізуючи норми чинного законодавства, у суду відсутні підстави для закриття провадження у даній справі, оскільки відсутність заборгованості перед ініціюючим кредитором, не передбачено нормами КУзПБ, а також позбавляє кредиторів, вимоги яких уже заявлено у даній справі, задовольнити їх у процедурі банкрутства.

Також поза увагою не слід залишати факт судового контролю за процесом задоволення вимог кредиторів, який гарантує дотримання прав як кредиторів, так і боржника.

Так, у даній справі окрім ініціюючого кредитора також визнано грошові вимоги до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" в розмірі 375 653,79 грн., Товариства з обмеженою відповідальністю "Дивна логістика 2020" в розмірі 108 425 332,00 грн., Акціонерного товариства "Київгаз" в розмірі 29 736,20 грн. та Товариства з обмеженою відповідальністю "Регіонбудсервіс" в розмірі 4 540, 00 грн.

Тоді як за відсутності цього контролю з боку суду у межах справи про банкрутство з підстав, зокрема, закриття провадження у справі про банкрутство, кредитори (окремі кредитори) мають ризики незадоволення їх вимог повністю або частково: внаслідок збільшення та накопичення заборгованості боржника; внаслідок недобросовісної поведінки боржника - задоволення ним на власний розсуд (за власно визначеним пріоритетом) вимог окремих (окремого) кредитора, що не має місце за умови судового контролю, наприклад, під час одночасного задоволення вимог кредиторів у процедурі розпорядження майном у справі про банкрутство, чи у відповідності до черговості, визначеної ст. 64 КУзПБ.

Крім цього продовження провадження у цій справі про банкрутство боржника задля надання йому можливості погасити вимоги кредиторів у процедурі ліквідації дає можливість досягти процесуальної економії та запобігти повторному (неодноразовому) порушенню провадження у справі про банкрутство боржника.

Таким чином, відхилення вимог ініціюючого кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" до боржника за наслідками перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами в частині визнання вимог такого кредитора, не є підставою для закриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд".

Керуючись ст. 234, 320-325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами задовольнити частково.

2. Скасувати пункт 2 ухвали Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 в частині визнання грошових вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" у розмірі 1 547 486,30 грн.

3. У скасованій частині ухвали Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 прийняти нове рішення, яким відхилити грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" у розмірі 1 547 486,30 грн.

4. В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 залишити без змін.

5. В решті вимог заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Київгазтрейд" про перегляд ухвали Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 за нововиявленими обставинами відмовити.

6. Копію ухвали направити учасникам провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Кодексом України з процедур банкрутства та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.П. Чеберяк