ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2025 р. Справа№ 910/5249/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Барсук М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 про повернення зустрічної позовної заяви

у справі №910/5249/25 (суддя Мудрий С.М.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Енергетичний завод "Енергетик"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс"

про захист ділової репутації та стягнення 20 000,00 грн, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та хід розгляду справи у суді першої інстанції

Приватне акціонерне товариства "Енергетичний завод "Енергетик" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс", в якому просив суд:

1) визнати недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію приватного акціонерного товариства "Енергетичний завод "Енергетик", інформацію:

- викладену ТОВ "Вардингс" в його заяві на адресу ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" від 11.07.2024 (вх. № від 12.07.2024), заяві до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04.06.2024 у справі №15/81, клопотанні до Господарського суду міста Києва від 09.09.2024 про долучення доказів у справі №910/7700/19 та клопотанні до Господарського суду міста Києва від 10.02.2025 у справі №910/7700/19 такого змісту: "Отже, на сьогоднішній день кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" є 2 громадянина Російської Федерації"; "При детальному аналізі щодо вказаних вище осіб було також встановлено, що вони є позаштатними співробітниками ФСБ Росії (в базі паспортів Росії навпроти прізвищ цих осіб стоять відповідні прапорці, і будь-яка особа, яка спробує подивитись інформацію щодо них матиме проблеми від ФСБ). Вказана інформація може бути підтверджена службою безпеки ПрАТ ДТЕК Київські Електромережі";

- викладену ТОВ "Вардингс" в його апеляційній скарзі на рішення Господарського суду міста Києва від 11.02.2025 у справі №910/7700/19 такого змісту: "Отже, на сьогоднішній день кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" є 2 громадянина Російської Федерації"; "При детальному аналізі щодо вказаних вище осіб було також встановлено, що вони є позаштатними співробітниками ФСБ Росії (в базі паспортів Росії навпроти прізвищ цих осіб стоять відповідні прапорці, і будь-яка особа, яка спробує подивитись інформацію щодо них матиме проблеми від ФСБ Росії)"; "…ряд громадян Росії за грошові кошти в розмірі від 100 000 - 500 000 доларів США незаконно отримують громадянство України, серед яких є ОСОБА_1 (у статті та відео помилково робиться посилання на іншу особу, яка має таке саме прізвище та проживає в тимчасово окупованому Криму)"; "Аналізуючи надані ТОВ "Вардингс" документи, та застосовуючи до відкритої інформації Методологію визначення юридичною особою кінцевого бенефіціарного власника можна припустити, що ані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (громадяни Росії), та ані ОСОБА_4 не є кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" на 40%, а кінцевим бенефіціарним власником є ФСБ Росії";

- викладену Товариством з обмеженою відповідальністю "Вардингс" в його клопотанні до Господарського суду м. Києва 08.01.2025 про долучення доказів у справі №910/7700/19, такого змісту: "При підготовці до розгляду справи були встановлені обставини, що кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" є ОСОБА_2 (громадяни Російської Федерації) та ОСОБА_3 (громадяни Російської Федерації)";

2) зобов`язати ТОВ "Вардингс" припинити поширення недостовірної інформації стосовно того, що кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетик" є 2 (два) громадянина Російської Федерації;

3) стягнути з ТОВ "Вардингс" на користь ПрАТ "Енергетик" 20 000,00 грн моральної шкоди, завдану поширенням недостовірної інформації, що принижує ділову репутацію останнього.

19.05.2025 через систему «Електронний суд» ТОВ "Вардингс" подало зустрічну позовну заяву, в якій просило суд:

- зобов`язати ПрАТ "Енергетик" подати до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформацію, що кінцевими бенефіціарними власниками останнього є: ОСОБА_5 - громадянин України, ОСОБА_6 - громадянка України, ОСОБА_3 - громадянин російської федерації, ОСОБА_2 - громадянин російської федерації;

- зобов`язати ПрАТ "Енергетик" подати до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань структуру власності, відповідно до якої визначити, що кінцевий бенефіціарний власник ОСОБА_5 - громадянин України є власником 19,3155%; ОСОБА_6 - громадянка України є власником 40,3072%; ТОВ "Компанія з управління активами "Стратегія" (Пайовий венчурний інвестиційний фонд "Інвестиційний клуб" недиверсифікованого виду закритого типу) (), де кінцевим бенефіціарним власником є ОСОБА_3 - громадянин російської федерації, ОСОБА_2 - громадянин російської федерації, є власником 12,2471%; ПрАТ "Співдружність-Прогрес" (), де кінцевим бенефіціарним власником є ОСОБА_3 - громадянин російської федерації, ОСОБА_2 - громадянин російської федерації, є власником 25,0001%.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 зустрічну позовну заяву ТОВ "Вардингс" до ПрАТ "Енергетик" про зобов`язання вчинити дії та додані до неї матеріали повернуто заявнику.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.06.2025 у справі №910/5249/25 позовні вимоги задоволено частково.

Визнано недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію Приватного акціонерного товариства "Енергетичний завод "Енергетик" інформацію, викладену Товариством з обмеженою відповідальністю "Вардингс":

- в заяві від 11.07.2024 (вх.№ від 12.07.2024) на адресу ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі", заяві до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04.06.2024 у справі №15/81, клопотанні до Господарського суду міста Києва від 09.09.2024 про долучення доказів у справі №910/7700/19 та клопотанні до Господарського суду міста Києва від 10.02.2025 у справі №910/7700/19 такого змісту: "Отже, на сьогоднішній день кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" є 2 громадянина Російської Федерації"; "При детальному аналізі щодо вказаних вище осіб було також встановлено, що вони є позаштатними співробітниками ФСБ Росії (в базі паспортів Росії навпроти прізвищ цих осіб стоять відповідні прапорці, і будь-яка особа, яка спробує подивитись інформацію щодо них матиме проблеми від ФСБ). Вказана інформація може бути підтверджена службою безпеки ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі";

- в апеляційній скарзі на рішення Господарського суду міста Києва від 11.02.2025 у справі №910/7700/19 такого змісту: "Отже, на сьогоднішній день кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" є 2 громадянина Російської Федерації"; "При детальному аналізі щодо вказаних вище осіб було також встановлено, що вони є позаштатними співробітниками ФСБ Росії (в базі паспортів Росії навпроти прізвищ цих осіб стоять відповідні прапорці, і будь-яка особа, яка спробує подивитись інформацію щодо них матиме проблеми від ФСБ Росії)"; "...ряд громадян Росії за грошові кошти в розмірі від 100000 - 500 000 доларів США незаконно отримують громадянство України, серед яких є ОСОБА_1 (у статті та відео помилково робиться посилання на іншу особу, яка має таке саме прізвище та проживає в тимчасово окупованому Криму)"; "Аналізуючи надані ТОВ "Вардингс" документи, та застосовуючи до відкритої інформації Методологію визначення юридичною особою кінцевого бенефіціарного власника можна припустити, що ані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (громадяни Росії), та ані ОСОБА_4 не є кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний завод "Енергетик" на 40%, а кінцевим бенефіціарним власником є ФСБ Росії";

- у клопотанні до Господарського суду міста Києва 08.01.2025 про долучення доказів у справі №910/7700/19, такого змісту: "При підготовці до розгляду справи були встановлені обставини, що кінцевими бенефіціарними власниками ПрАТ "Енергетичний заводу "Енергетик" є ОСОБА_2 (громадяни Російської Федерації) та ОСОБА_3 (громадяни Російської Федерації)".

Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Вардингс" припинити поширення недостовірної інформації стосовно того, що кінцевими бенефіціарними власниками Приватного акціонерного товариства "Енергетичний завод "Енергетик" є 2 (два) громадянина Російської Федерації.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс" на користь Приватного акціонерного товариства "Енергетичний завод "Енергетик" 6 056, 00 грн судового збору.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 18.09.2025 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс" задоволено частково, ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду 26.06.2025 у справі № 910/5249/25 скасовано.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 у справі №910/5249/25 зустрічну позовну заяву повернуто заявнику.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов до висновку про те, що спільний розгляд первісного та зустрічного позову є недоцільним, оскільки вони виникають з різних правовідносин і їх спільний розгляд не спрямований на процесуальну економію, тоді як задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вардингс" звернувся до Північного апеляційного з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 у справі №910/5249/25 та направити зустрічну позовну заяву до місцевого господарського сулу для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована наступним:

- прийнятті оскаржуваної ухвали судом прямо проігноровано пов`язаність позову та зустрічного позову, адже у випадку задоволення позовних вимог за зустрічним позовом повністю буде виключено задоволення первісного позову;

- заради «процесуальної економії» ТОВ «Вардингс» позбавлене права реалізувати положення ст. 180 ГПК України для захисту порушених прав;

- в оскаржуваній ухвалі суд зазначає, що з вимогами, які викладені у зустрічній позовній заяві ТОВ «Вардингс» може звернутись до суду в загальному порядку, що прямо протирічить завданню господарського судочинства захищати порушені права ефективно.

- незважаючи на неможливість вирішення питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду, про що вказано судом касаційної інстанції, суд це питання протиправно розглянув, та прийняв оскаржувану ухвалу.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/5249/25 передано на розгляд колегії суддів у складі: Барсук М.А. - головуюча суддя; судді - Пономаренко Є.Ю., Руденко М.А.

Ухвалою суду від 12.11.2025 залишено без руху апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 у справі №910/5249/25 та надано строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків шляхом звернення до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Апелянтом протягом встановленого строку з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху були усунені недоліки.

Ухвалою суду від 24.11.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 у справі №910/5249/25 та повідомлено сторін, що апеляційна скарга буде розглянута без повідомлення (виклику) учасників справи.

Позиції учасників справи

02.12.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній заперечив проти доводів та вимог останньої, оскаржувану ухвалу просив залишити без змін.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Слід зазначити, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

- обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.03.2019 у справі № 922/1469/18.

Крім того, колегія суддів відзначає, що зважаючи на положення частини другої статті 180 ГПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду (близька за змістом правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18 (провадження №12-24гс19).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначила, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 Господарського процесуального кодексу України.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись.

Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини);

- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Колегія суддів констатує, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізоване за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є матеріально-правова вимога про спростування інформації, викладеної ТОВ "Вардингс" у поданих ним процесуальних документах у справах № 15/81, № 910/7700/19 та у адресованому на адресу ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі" листі (вх. № від 12.07.2024), зобов`язання припинити поширення недостовірної інформації та стягнення 20 000,00 грн матеріальної шкоди.

Підставою звернення ПрАТ "Енергетик" з позовом до ТОВ "Вардингс", на його думку, стало поширення останнім недостовірної інформації, що призвело до порушення ділової репутації ПрАТ "Енергетик", а саме будь-яке пов`язування діяльності позивача з громадянами рф, фсб рф, участю у схемах з наданням неправомірної вигоди тощо викликає різку негативну соціальну оцінку та негативний імідж ПрАТ "Енергетик", а також може призвести до обмеження прав і законних інтересів позивача. Поширена відповідачем інформація шкодить діловій репутації позивача та порушує його особисті немайнові права, зокрема право на недоторканість ділової репутації.

У той же час, у зустрічному позові ТОВ "Вардингс", просячи суд зобов`язати ПрАТ "Енергетик" подати до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформацію про структуру власності ПрАТ "Енергетик", вказує, що кінцевими бенефіціарними власниками останнього є громадяни російської федерації - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Колегія суддів відзначає, що хоча в даному випадку первісний та зустрічний позови і стосуються спору про інформацію щодо кінцевих бенефіціарних власників ПрАТ "Енергетик", водночас, такі позови не можуть вважатись взаємопов`язаними, оскільки ґрунтуються на різних доказах, фактичних та правових підставах і відсутні умови, які свідчили б про пов`язаність первісного та зустрічного позовів.

Більше того, сама лише взаємна пов`язаність зустрічного позову з первісним за предметом виникнення правовідносин не є імперативною і достатньою для їх спільного розгляду з огляду на приписи статті 180 ГПК України.

У даному контексті колегія суддів повторно зазначає, що позовні вимоги первісного та зустрічного позовів ґрунтуються на різних правових підставах, обґрунтовані різними доказами, що, в свою чергу, свідчить про відсутність повної взаємної пов`язаності первісного позову із зустрічним.

Окрім того, задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Прийняття та вирішення такого зустрічного позову не доведе відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, оскільки задоволення зустрічного позову у цій частині не потягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

А тому, у даному випадку доцільність розгляду первісного та зустрічного позовів в одному провадженні не спрямована на процесуальну економію, а не сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Вказане узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07.11.2024 у справі № 915/549/24.

Більше того, неможливість розгляду поданого зустрічного позову у межах даної справи також обґрунтована тим, що 30.06.2025 Господарським судом міста Києва було ухвалено рішення у справі № 910/5249/25, яким позовні вимоги були задоволені частково.

В подальшому відповідне рішення суду першої інстанції було переглянуто Північним апеляційним господарським судом, за результатом розгляду чого було ухвалено постанову від 16.12.2025 про скасування рішення суду в частині задоволених позовних вимог з ухваленням нового про відмову у їх задоволенні.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 18.09.2025 у справі № 910/5249/25, скасовуючи первісну ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 про повернення зустрічної позовної заяви, ухвалення Господарським судом міста Києва рішення від 30.06.2025 у справі № 910/5249/25 фактично унеможливлює направлення справи (зустрічної позовної заяви) на розгляд до суду першої інстанції, оскільки на цій стадії судового провадження (після ухвалення судом першої інстанції рішення по суті спору) вирішення питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом, як і безпосередньо сам розгляд зустрічного позову спільно із первісним, є неможливим (оскільки первісний позов на цей час вже розглянуто).

Таким чином, поданий відповідачем зустрічний позов на дату винесення оскаржуваної ухвали також не відповідав вимогам ст. 180 ГПК України, а саме була відсутня ознака його можливості розгляду разом із первісним позовом.

Доводи апелянта, що незважаючи на неможливість вирішення питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду, про що вказано судом касаційної інстанції, суд це питання протиправно розглянув, та прийняв оскаржувану ухвалу, колегія суддів відхиляє, оскільки Верховний Суд не направляв зустрічну позовну заяву на стадію вирішення питання про можливість прийняття її до розгляду в окремому провадженні.

У межах наведених апелянтом доводів колегія суддів враховує приписи ст. 169 ГПК України, які встановлюють, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Вимоги статті 180 ГПК України передбачають, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

Згідно приписів ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Оскільки суд діє не інакше, як за зверненням особи і в межах заявлених вимог, що зобов`язує його реагувати на будь-яке подане учасниками справи клопотання або заяву (у тому числі і на зустрічну позовну заяву) шляхом постановлення відповідного судового рішення, враховуючи, що після скасування Верховним Судом ухвали Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 залишились невирішеною зустрічна позовна заява ТОВ «Вардингс», а тому суд першої інстанції з підстав, наведених вище, правомірно постановив оскаржувану ухвалу, якою повернув без розгляду зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс", застосувавши приписи ст. 180 ГПК України, які і регулюють порядок та підстави для повернення відповідної зустрічної позовної заяви.

У цьому контексті колегія суддів наголошує апелянту, що повернення його зустрічної позовної заяви не перешкоджає зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку, не завдає істотної шкоди самому змісту права на захист та не створює прийняття процесуальних рішень, наслідком яких є неможливість реалізувати доступ до правосуддя у встановленому процесуальним законодавством порядку.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому ухвала Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 у справі № 910/5249/25 про повернення зустрічної позовної заяви відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для її скасування не вбачається.

Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вардингс" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 про повернення зустрічної позовної заяви у справі № 910/5249/25 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.10.2025 про повернення зустрічної позовної заяви у справі № 910/5249/25 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи у справі № 910/5249/25 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя М.А. Барсук

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко