УХВАЛА

15 грудня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/16329/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Київської міської ради

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі

за позовом Фізичної особи-підприємця Гасанова Георгія Мразовича

до Київської міської ради,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації,

про скасування державної реєстрації об`єктів нерухомого майна та витребування із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

25.11.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" надійшла касаційна скарга Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 (повний текст складено 06.11.2025) та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Київської міської ради, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинні бути зазначені судові рішення, що оскаржуються.

Київська міська рада в тексті касаційної скарги та в її прохальній частині предметом касаційного оскарження визначила, зокрема, постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.07.2025 у справі № 910/16329/23. Проте таке судове рішення згідно з Єдиним державним реєстром судових рішень у справі № 910/16329/23 не ухвалювалося.

За таких умов касаційна скарга Київської міської ради не відповідає вимогам пункту 4 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, оскільки скаржником неправильно зазначено судове рішення, яке він просить скасувати.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установив Верховний Суд, Фізична особа-підприємець Гасанов Георгій Мразович подав позовну заяву у 2023 році. 05.11.2024 позивач подав заяву про зменшення розміру позовних вимог, яку суд першої інстанції, прийняв до розгляду, встановивши, що подана заява по своїй суті є заявою про зміну предмета позову. Відповідно до зазначеної заяви позивач просив суд:

- скасувати державну реєстрацію права власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради та закрити розділ Державного реєстру речових прав та реєстраційної справи на нежитлове приміщення - будівлю, літ. "Б1", загальною площею 76,9 кв. м, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Стальського Сулеймана, будинок 28-А, що підтверджується інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.07.2023 № 340542875, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, зареєстроване 26.03.2021 державним реєстратором Кузорою Анною Віталіївною Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 59095341;

- витребувати з незаконного володіння територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради 35 кв. м, що становить 55,12% нежитлового приміщення будівлі, літ. "Б1", загальної площі 63,5 кв. м, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Стальського Сулеймана, будинок 28-А, та на яку зареєстровано право власності за територіальною громадою міста Києва, що підтверджується інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.07.2023 № 340542875, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, зареєстроване 26.03.2021 державним реєстратором Кузорою Анною Віталіївною Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 59095341.

Згідно із частиною 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Верховний Суд також ураховує правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, відповідно до якої майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

При цьому наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер (подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ураховуючи наведене, вимога про витребування із незаконного володіння територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради нежитлового приміщення є вимогою майнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.02.2025, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 у справі № 910/16329/23, позовні вимоги Фізичної особи-підприємця Гасанова Георгія Мразовича задоволено повністю.

Київська міська рада у касаційній скарзі просить Суд скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 у справі № 910/16329/23, ухвалити нове рішення, яким у позові Фізичної особи-підприємця Гасанова Георгія Мразовича відмовити повністю.

Ураховуючи наведене, Київській міській раді необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення в частині вимоги майнового характеру в розмірі, розрахованому за формулою: вартість спірного нежитлового приміщення х 1,5 % х 200 % х 0,8 де 1,5 % - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору. При цьому Суд звертає увагу скаржника на те, що згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані рішення суду в частині однієї вимоги немайнового характеру в розмірі, розрахованому за формулою: 3028,00 х 200 % х 0,8, де 3028,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

На підтвердження сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 Київська міська рада подала платіжну інструкцію від 20.11.2025 № 2056 на суму 10 736,00 грн.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що він мав би сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за такими реквізитами:

- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

- номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007

- код класифікації доходів бюджету: 22030102

- найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055)

- призначення платежу: 101__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від __________(Дата оскаржуваного рішення) по справі __________(Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду). Інформація про реквізити для сплати судового збору зазначена на офіційному веб-сайті Верховного Суду.

Проте в долученій до касаційної скарги платіжній інструкції від 20.11.2025 № 2056 у призначенні платежу зазначено:

"Призначення платежу

, 2800,22030102, Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , на рішення від 25.02.2025; постанову від 30.06.2025 у справі 910/16329/23, ВС (Касац.госп.суд). Без ПДВ.

Структуроване призначення:

Адміністративно-територіальна зона:

Код виду сплати: 101

Додаткова інформація запису: Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , на рішення від 22.05.2025, постанову від 20.10.2025 у справі № 640/33346/20, ВС (Касац. Адмін. Суд)

Номер рахунку: НОМЕР_1

Сума податку: 10736.00

Тип: 22030102".

Відповідно до постанови Правління Національного Банку України від 29.07.2022 № 163 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг. Пунктом 37 вказаної інструкції передбачено, що платіжна інструкція, оформлена платником в електронній або паперовій формі, повинна містити такі обов`язкові реквізити: дату складання і номер; унікальний ідентифікатор платника або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код платника та номер його рахунку; найменування надавача платіжних послуг платника; суму цифрами та словами; призначення платежу; підпис(и) платника; унікальний ідентифікатор отримувача або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код отримувача та номер його рахунку; найменування надавача платіжних послуг отримувача. Платник заповнює реквізит "Призначення платежу" платіжної інструкції так, щоб надавати отримувачу коштів повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється платіжна операція. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.

Оскільки в призначенні платежу у доданій платіжній інструкції від 20.11.2025 № 2056 зазначено, зокрема: "Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , на рішення від 22.05.2025, постанову від 20.10.2025 у справі № 640/33346/20, ВС (Касац. Адмін. Суд)", вона не є належним доказом сплати судового збору за подання касаційної скарги у справі № 910/16329/23.

Крім того, Верховний Суд не може перевірити, чи судовий збір за подання касаційної скарги сплачено у встановленому законом розмірі, у зв`язку з відсутністю доказів вартості спірного нежитлового приміщення. Матеріали касаційної скарги Київської міської ради також не містять відомостей про вартість спірного нежитлового приміщення. Оскільки касаційну скаргу подано безпосередньо до суду касаційної інстанції, матеріали справи № 910/16329/23 у Верховному Суді відсутні, це позбавляє Суд можливості встановити вартість спірного нежитлового приміщення, витребування якого є предметом спору.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Київській міській раді необхідно подати до суду касаційної інстанції:

- касаційну скаргу в новій редакції, в якій слід уточнити вимоги касаційної скарги, а саме: зазначити правильну дату постанови суду апеляційної інстанції, що оскаржується;

- докази вартості спірного нежитлового приміщення та докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2025 та рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2025 у справі № 910/16329/23 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Багай