ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2025 р. Справа№ 910/2217/23 (910/9666/24)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Андрієнка В.В.

Шапрана В.В.

за участі секретаря Вага В.В.

та за участю представників:

від позивача: Журавель Р.О. дов.

від відповідача: -

від третьої особи: -

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан"

на рішення Господарського суду міста Києва від 23.12.2024 (повний текст складено 06.01.2025,)

у справі №910/2217/23 (910/9666/24)(суддя Чеберяк П.П.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - розпорядник майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" арбітражний керуючий Комлик І.С.,

про витребування з чужого незаконного володіння нерухомого майна,

в межах справи №910/2217/23

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд",

УСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/2217/23 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" на стадії процедури розпорядження майном, введеної ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2023.

У серпні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" (далі - позивач) в межах вказаної справи про банкрутство звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" (далі - відповідач), у якому просило суд витребувати із чужого незаконного володіння відповідача нерухоме майно - цілісний майновий комплекс, що розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), загальною площею 9166 кв.м (літ. "А" - Виробничий корпус; літ. "Б", літ. "Г" - склад; літ. "В" - гараж; літ. "Д" - виробничий корпус; літ. "Ж" - магазин; літ. "3" - бойлерна; літ. "И" - будинок охорони; № 1 - ворота; № 2 - Огорожа; № 1 - паркінг) вартістю 10 210 100 грн 00 коп. (далі - спірне майно).

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач з 1993 року є власником спірного майна, проте відповідач незаконно ним володіє, оскільки в судовому порядку був визнаний недійним Акт прийому-передачі від 02.03.2021, на підставі якого позивач передав, а відповідач прийняв спірне майно в якості додаткового вкладу до статутного капіталу ТОВ "Віп білдінг трейд".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 23 грудня 2024 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" звернулось з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, не з`ясувано всі обставини, що мають значення для справи, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки внаслідок визнання недійсним в судовому порядку (справа №910/15967/21) акту прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капталу ТОВ "Віп білдінг трейд" від 02.03.2021, останнє фактично ніколи не було власником спірного нерухомого майна, однак поновлення порушеного права позивача шляхом внесення запису про державну реєстрацію за позивачам права власності на спірне нерухоме майно досі не є можливим у зв`язку із оскарженням рішень у вказаній справі особами, які не є учасниками вказаної справи, та відкриттям справи про банкрутство ТОВ "Віп білдінг трейд" і накладенням арешту на спірне майно, чому судом першої інстанції не було надано оцінки; єдиним правовстановлюючим документом, згідно якого за відповідачем було зареєстровано право власності, був акт прийому-передачі від 02.03.2021, який визнаний недійним, у той час як рішення загальних зборів учасників товариства не є підставами для державної реєстрації права власності і не є правовстановлюючими документами; суд безпідставно послався на приписи статті 388 ЦК України, яка не підлягає застосуванню до спірних правовідносин, оскільки регулює правові наслідки відчуження майна не власником, а особою, яка не мала права його відчужувати, проте у даному випадку спірне майно було відчужено власником (позивачем); відповідач не подав у встановлений судом строк відзив на позовну заяву, але з порушенням цього строку подав пояснення, які містили заперечення проти позову, тобто фактично відзив, а також додаткові докази, без клопотання про поновлення строку на їх подання, і суд прийняв ці пояснення до уваги, що вбачається з мотивувальної частини рішення, де продубльовано текст цих пояснень, не постановивши ухвалу про поновлення процесуального строку для подання відзиву і доказів; в рішенні вказано про участь в судовому засіданні 23.12.2024 третьої особи, хоча фактично він не брав участь у цьому засіданні; судом не враховані висновки Верховного Суду у постанові від 14.11.2018 у справі №910/29707/15 щодо застосування наслідків недійсності правочину.

Відповідач, заперечуючи проти апеляційної скарги, через систему "Електронний суд" 19.02.2025 та 21.02.2025 подав додаткові пояснення, у яких послався на те, що майно передавалось на підставі відповідних рішень загальних зборів учасників ТОВ "ВТК Каштан" та ТОВ "Віп білдінг трейд", які не визнані судом недійсними, а також позивачем обрано неналежний спосіб захисту права, яке він вважає порушеним, оскільки наявність у діях власника волі на передачу майна іншій особі виключає можливість його витребування від добросовісного набувача.

Позивачем було подано клопотання від 25.03.2025 із запереченнями проти долучення вказаних пояснень, оскільки вони по змісту є відзивом на апеляційну скаргу, однак подані з пропуском встановленого ухвалою суду від 24.01.2025 строку на подання відзиву (десять днів з дня отримання ухвали).

У додаткових поясненнях, поданих 26.03.2025, позивач просить врахувати висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2024 у справі №916/379/23 щодо того, що загальні збори учасників товариства не є суб`єктом цивільних правовідносин, а їх рішення не є правочинами в розумінні статті 202 ЦК України.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.03.2025 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" залишено без задоволення. Рішення Господарського суду міста Києва від 23.12.2024 залишено без змін.

Верховний Суд постановою від 01 липня 2025 року задовольнив частково касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан". Постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.03.2025 скасував, а справу направив на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова мотивована тим, що висновки апеляційного суду про правомірність відмови у задоволенні позову зроблені з огляду на правильність позиції суду першої інстанції. Погоджуючись з висновками суду першої інстанції, апеляційний господарський суд не здійснив повторного перегляду справи. Разом з тим, постанова апеляційного суду фактично не містить мотивування щодо розгляду всіх вимог та доводів апеляційної скарги, що мають суттєве значення для вирішення спору по суті, отже, прийнята з порушенням статей 86, 236, 269, 282 ГПК України. Втім, без дослідження доводів та обставин, на яких наголошував під час апеляційного провадження позивач, без врахування висновків Верховного Суду (викладені у цій постанові вище), суд апеляційної інстанції передчасно дійшов висновків про законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2025 розгляд апеляційної скарги призначено на 18 вересня 2025 року.

18.09.2025 розпорядник майна Комлик І.С. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншій справі в Господарському суді Київської області.

18.09.2025 представник позивача подав додаткові пояснення у справі щодо обставин справи, з врахуванням вказівок, що містяться у постанові Верховного Суду від 01.07.2025.

18.09.2025 представники сторін у судове засідання не з`явились, у зв`язку із чим ухвалою суду розгляд справи було відкладено на 27 жовтня 2025 року.

27.10.2025 розпорядник майна Комлик І.С. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням за межами міста Києва у відрядженні.

Судом в судовому засіданні 27.10.2025 заслухані пояснення представника позивача, досліджено матеріали справи та оголошено перерву у судовому засіданні до 10 листопада 2025 року.

10.11.25 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою, а третя особа причини неявки не повідомив.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2025 у судовому засіданні оголошено перерву до 01 грудня 2025 року.

Учасники справи належним чином повідомлялись про розгляд апеляційної скарги в порядку, визначеному статтями 6, 120, 242 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), шляхом направлення ухвал суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що підтверджується довідками про доставку електронного документа до електронних кабінетів сторін і третьої особи.

01.12.2025 розпорядник майна Комлик І.С. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншій справі в Господарському суді міста Києва.

Відповідач причини неявки представника не повідомив.

Клопотання про відкладення розгляду справи відхилене судом, оскільки явка сторін у судове засідання не була визнана обов`язковою і повторна неявка представників відповідача і третьої особи не перешкоджає розгляду апеляційної скарги, тому суд, на підставі ч.12 ст. 270 ГПК України, ухвалив здійснювати розгляд апеляційної скарги за відсутності представників відповідача і третьої особи.

Представник позивача (апелянта) у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у апеляційній скарзі, та просив її задовольнити.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скарга, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено матеріалами справи, 19 липня 1993 року Ленінградською районною радою народних депутатів м.Києва було видано Свідоцтво №2 про реєстрацію договору купівлі-продажу від 14 липня 1993 року між Фондом державного майна України та організацією орендарів Київської орендної виробничо-торгової фірми "Каштан" про купівлю цілісного майнового комплексу орендної виробничо-торгової фірми "Каштан".

16.11.1993 Фондом державного майна України видано свідоцтво про власність (реєстраційний №П-102) на майно цілісного майнового комплексу Київської орендної виробничо-торгової фірми "Каштан", м.Київ, пр. Перемоги, 123, видане покупцеві на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого у Київській державній нотаріальній конторі №18 14 липня 1993 року за №ІV-577, а також акту прийому-передачі від 27.07.1993 року між покупцем і Фондом державного майна України. Це Свідоцтво підтверджує, що покупець є власником вищезгаданого майна цілісного майнового комплексу.

Листом від 07.05.1997 №10-21-4356 Фонд державного майна України підтвердив, що Київському акціонерному товариству закритого типу "Каштан", організація орендарів Київської орендної виробничо-торгової фірми "Каштан" є власником нерухомого майна згідно переліку: в м.Київ, пр.Перемоги, 123 - Головний промисловий комплекс, Котельня, Склад фурнітури, Склад допоміжних матеріалів, Склад техн.матеріалів, Склад швейн.відхдів, Склад паильно-мастильних матеріалів, Гараж, Склад цемента, Прибудова до технічного складу; в с.Конча-Заспа - База відпочинку в Кончі-Заспі; в м.Київ, вул. Верховинна, 81 - Гуртожиток; в с.Миколаївка Геніченського району - База відпочинку "Каштан".

12.04.2006 між Київською міською радою, як орендодавцем, та Київським акціонерним товариством закритого типу "Каштан", як орендарем, було укладено договір оренди земельної ділянки розміром 0,9166 га по проспекту Перемоги, 123, у Святошинському районі м.Києва, кадастровий номер :75:004:0002, строком на 25 років для експлуатації комплексу будівель і споруд.

По акту приймання-передачі земельної ділянки від 13.04.2006 Київська міська рада передала вказану земельну ділянку в оренду КАТЗТ "Каштан", а право оренди зареєстровано у Державному земельному кадастрі про земельну ділянку, що підтверджується Витягом від 08.06.2017.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.03.2021 за Товариством з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" 06.02.2021 було зареєстроване право власності на цілісний майновий комплекс загальною площею 9166 кв.м. за адресою: м.Київ, пр.Перемоги, буд.123, який складається з наступних об`єктів нерухомого майна: літ. "А" - Виробничий корпус; літ. "Б", літ. "Г" - склад; літ. "В" - гараж; літ. "Д" - виробничий корпус; літ. "Ж" - магазин; літ. "3" - бойлерна; літ. "И" - будинок охорони; № 1 - ворота; № 2 - Огорожа; № 1 - паркінг (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), підстава для державної реєстрації: свідоцтво про власність, серія та номер: П-102, виданий 16.11.1993 року, видавник: Фонд державного майна України; Договір, серія та номер: 1V-577, виданий 14.07.1993 року, видавник: Вісімнадцята Київська державна нотаріальна контора; акт прийому-передачі державної частки цілісного майнового комплексу Київської орендної виробничо-торгової фірми "Каштан", серія та номер: б/н, виданий 27.07.1993 року, видавник: Фонд державного майна України та організація орендарів Київської виробничо-торгової фірми "Каштан", Інформаційна довідка, серія та номер: НЖ-2020 №48, виданий 15.01.2020 року, видавник: КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації"; перелік, серія та номер: 10-21-4356, виданий 07.05.1997 року, видавник: ФДМУ.

Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.08.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" () є правонаступником Товариства з додатковою відповідальністю "Виробничо-торговельна компанія "Каштан" (), яке, у свою чергу, є правонаступником Київського акціонерного товариства закритого типу "Каштан" ().

02.03.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" (позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" (відповідач) було підписано Акт прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальність "Віп Білдінг Трейд".

За вказаним Актом прийому-передачі від 02.03.2021 позивач, в особі директора Мхитаряна Ю.Г. передав, а відповідач, в особі директора Нікульшина Д.О., прийняв в якості додаткового вкладу до статутного капіталу майно, а саме: цілісний майновий комплекс за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 123 (реєстраційний номер об`єкта 000) загальною площею 9166 кв.м. (літ. "А" - Виробничий корпус; літ. "Б", літ. "Г" - склад; літ. "В" - гараж; літ. "Д" - виробничий корпус; літ. "Ж" - магазин; літ. "З" - бойлерна; літ. "И" - будинок охорони; № 1 - ворота; № 2 - Огорожа; № 1 - паркінг) вартістю 10 210 100 грн 00 коп.

Справжність підписів директорів Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" на вказаному Акті прийому-передачі посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. від 02.03.2021 та зареєстровано в реєстрі за №№ 581, 582.

На підставі вказаного Акту прийому-передачі приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Григорян Діаною Гагіківною 27.03.2021 було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (індексний номер: 57330471 від 27.03.2021) та зареєстровано право власності відповідача на цілісний майновий комплекс за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123.

У постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі № 910/7451/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 1)Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан", 2) Товариство з обмеженою відповідальністю "Регіонбудсервіс", 3) Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Григорян Діана Гагіківна, про визнання протиправним та скасування наказу від 20.04.2021 № 1449/5 "Про задоволення скарги", здійснено висновки про те, що "підставою задоволення позову та скасування наказу від 20.04.2021 року № 1449/5 "Про задоволення скарги" стало те, що Міністерством юстиції України не було перевірено наявності у скаржника (ТОВ "Регіонбудсервіс") прав на спірне нерухоме майно (цілісний майновий комплекс, розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123) та порушення його прав оспорюваною реєстраційною дією, оскільки фактично скаржник (ТОВ "Регіонбудсервіс") ніколи не був власником цього нерухомого майна, так як набував право власності на підставі іпотечного договору, який визнано недійсним у справі № 910/22198/17."

Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 у справі №910/15967/21, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022, задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Регіонбудсервіс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" та вирішено:

- визнати недійсним Акт прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021, підписаний між Товариством з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. та зареєстрований в реєстрі за № 581, № 582;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57330471 від 27.03.2021, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Григорян Діаною Гагіківною.

Підставою для задоволення позову стало те, що 08.10.2019 приватним виконавцем виконавчого округу м.Києва Каращук К.Л. було відкрито виконавче провадження №60263842, в рамках якого було накладено арешт на все нерухоме майно боржника - ТОВ "ВТК Каштан", у зв`язку із чим було відкрито спеціальний розділ про державну реєстарцію обтяжень в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяжень - 08.10.2019, тому правочин від 02.03.2021 щодо майна боржника - цілісного майнового комплексу підлягає визнанню недійсним, оскільки його вчинення призвело до неможливості задоволення вимоги ТОВ "Регіонбудсервіс", як стягувача за рахунок цього майна.

28.03.2023 ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду закрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 і рішення Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 у справі № 910/15967/21.

Також поновлено дію постанови Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 і рішення Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 у справі № 910/15967/21, зупинену згідно з ухвалою Верховного Суду від 21.11.2022.

У подальшому, рішення суду у справі №910/15967/21 оскаржив в апеляційному порядку Гринюк Денис Олегович (особа, яка вважає, що порушені її права, інтереси або обов`язки), у зв`язку із чим ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.04.2023 у справі №910/15967/21 були витребувані матеріали вказаної справи, а ухвалою від 01.05.2023 було відмовлено у відкриття провадження за цією апеляційною скаргою.

Крім того, вказане рішення оскаржувало Товариство з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт", проте ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.05.2023 було прийнято заяву вказаного товариства про відкликання апеляційної скарги, а ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 у справі №910/15967/21 було відмовлено у відкритті апеляційного провадження за іншою апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт".

Ухвалою Верховного Суду від 27.07.2023 у справі №910/15967/21 було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023.

Постановою Верховного Суду від 28.08.2023 у справі №910/15967/21 було задоволено касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" та скасовано ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023, а справу передано до Північного апеляційного господарського суду зі стадії відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2023 у справі №910/15967/21 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" на рішення суду від 05.07.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2023 у справі №910/15967/21 було закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" з тих мотивів, що рішенням суду не вирішувалось питання про права, інтереси або обов`язки вказаного скаржника.

Ухвалою Верховного Суду від 08.01.2024 у справі №910/15967/21 було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2023.

Постановою Верховного Суду від 08.02.2024 у справі №910/15967/21 було залишено без задоволення касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт", а ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2023 залишено без змін.

Крім цього, 13.02.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2023 у справі №910/2217/23 вказану заяву було залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.03.2023 у справі №910/2217/23 вказану заяву було прийнято до розгляду і призначено підготовче засідання на 10.04.2023.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Аксатоп Еліт" у справі №910/2217/23 було подане клопотання про вжиття заходів про забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арешту на цілісний майновий комплекс, який знаходиться за адресою м.Київ, пр-т Перемоги, 123.

ТОВ "ВТК "Каштан" подало у справу №910/2217/23 заяву, у якій вказало, що саме воно є власником цілісного майнового комплексу, який знаходиться за адресою м.Київ, пр-т Перемоги, 123.

ТОВ "Віп Білдінг Трейд" у відзиві на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство визнало наявність боргу перед ТОВ "Аксатоп Еліт" та вказало, що воно є власником цілісного майнового комплексу, який знаходиться за адресою: м.Київ, пр-т Перемоги, 123.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі №910/2217/23 відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ "Віп Білдінг Трейд".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі №910/2217/23 задоволено клопотання ТОВ "Аксатоп Еліт", накладено арешт на цілісний майновий комплекс, який знаходиться за адресою: м.Київ, пр.Перемоги, 123, заборонено Мін`юсту, державним реєстраторам, нотаріусам та ін. уповноваженим особам здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та обтяжень щодо цього майна.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 у справі №910/2217/23 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі № 910/2217/23 скасовано. Прийнято нове рішення. Відмовлено у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арешту на цілісний майновий комплекс, який розташований за адресою: м. Київ, пр-т Перемоги, 123. При цьому апеляційний господарський суд виходив із того, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги обставини щодо визнання недійсним правочину, які були повідомлені йому ТОВ "ВТК Каштан" у відповідній заяві, а вжиті заходи до забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арешту на ЦМК, який не належить боржнику, слід визнати незаконними та такими, що порушують право власності скаржника на це майно, у зв`язку з чим не підлягає задоволенню клопотання про їх застосування.

Іншою постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 у справі №910/2217/23 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі № 910/2217/23 скасовано. Прийнято нове рішення. Відмовлено у відкритті провадження у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" (код 41694281) про банкрутство. Ухвалою Верховного Суду від 12.07.2023 у справі №910/2217/23 було відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ "Аксатоп Еліт" щодо оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 у справі №910/2217/23 про скасування ухвали щодо забезпечення вимог кредиторів.

Ухвалою Верховного Суду від 25.09.2023 у справі №910/2217/23 було повернуто касаційну скаргу ТОВ "Аксатоп Еліт" щодо оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 у справі №910/2217/23 про скасування ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство.

У подальшому, постановою Верховного Суду від 09.07.2024 було частково задоволено касаційну скаргу уповноваженої особи на представництво інтересів засновників ТОВ "Віп Білдінг Трейд" Гринюка Д.О. та скасовано постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 у справі №910/2217/23 про скасування ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство, а справу передано на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

Позивач вказує, що фактично відповідач ніколи не був власником нерухомого майна - цілісного майнового комплексу за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 123 (реєстраційний номер об`єкта 000) загальною площею 9166 кв.м. (літ. "А" - Виробничий корпус; літ. "Б", літ. "Г" - склад; літ. "В" - гараж; літ. "Д" - виробничий корпус; літ. "Ж" - магазин; літ. "З" - бойлерна; літ. "И" - будинок охорони; № 1 - ворота; № 2 - Огорожа; № 1 - паркінг) в силу ч. 1 ст. 236 Цивільного кодексу України, оскільки набув право власності на підставі Акту прийому-передачі від 02.03.2021, який визнано недійсним у судовому порядку.

Таким чином, вказані вище відомості про право власності (запис про державну реєстрацію за ТОВ "ВТК Каштан" права власності на нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно станом на 06.02.2021) мають бути відновлені у зв`язку із виконанням рішення Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 у справі № 910/15967/21, яке набрало законної сили 31.10.2022, яким визнано недійсним Акт приймання-передачі від 02.03.2021, підписаний між позивачем та відповідачем та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57330471 від 27.03.2021 щодо права ТОВ "Віп Білдінг Трейд" на зазначене нерухоме майно - цілісний майновий комплекс, розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123.

Однак, за доводами позивача, поновлення порушеного права шляхом внесення запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно - цілісний майновий комплекс за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 123 (реєстраційний номер об`єкта 000) загальною площею 9166 кв.м. за позивачем, який є його законним і єдиним власником, станом на день подання даної позовної заяви (05.08.2024), досі не є можливим з огляду на факт численного оскарження рішення Господарського суду м. Києва від 05.07.2022 у справі №910/16957/21, яке набрало законної сили на підставі постанови Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2022, а також відкриття провадження у справі № 910/2217/23 про банкрутство відповідача, в якому накладався арешт на належний позивачу цілісний майновий комплекс.

У зв`язку із викладеними обставинами, позивач, посилаючись на приписи статті 387 Цивільного кодексу України, звернувся до суду з даним позовом, в якому просив суд витребувати з чужого незаконного володіння відповідача на користь позивача нерухоме майно - цілісний майновий комплекс, розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 123 (реєстраційний номер об`єкта 000) загальною площею 9166 кв.м.

Відповідач у встановленому статтею 165 ГПК України порядку не подав відзив на позовну заяву, натомість подав "додаткові пояснення" (з пропуском встановленого судом строку на подання відзиву), у яких послався на те, що майно передавалось на підставі відповідних рішень загальних зборів учасників ТОВ "ВТК Каштан" та ТОВ "Віп білдінг трейд", які не визнані судом недійсними, а також позивачем обрано неналежний спосіб захисту права, яке він вважає порушеним, оскільки наявність у діях власника волі на передачу майна іншій особі виключає можливість його витребування від добросовісного набувача.

Також до вказаних пояснень були додані копії Акту прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальність "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021; протоколу №10 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" від 28.10.2020; протоколу №5 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021 та протоколу №6 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021.

Відповідачем не заявлялось клопотання про поновлення строку на подання вказаних доказів, однак, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, а також враховуючи вказівки, які містяться у постанові Верховного Суду, якою дана справа направлена на новий апеляційний розгляд, апеляційний господарський суд вважає за доцільне дослідити вказанні докази та надати їм правову оцінку.

При цьому апеляційним господарським судом враховано, що вказані рішення загальних зборів були предметом дослідження в судах першої та апеляційної інстанцій при розгляді справи №910/15967/21, на рішення у якій позивач посилається як на підставу позову.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що позивач добровільно за рахунок додаткового внеску до статутного капіталу відповідача передав спірне майно, про що був складений відповідний Акт приймання-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу товариства, тобто сторони перебували зобов`язально-правових відносинах. Позивач має частку у статутному капіталі відповідача, яка складає 19,98 %. Врахувавши наявність між сторонами зобов`язальних правовідносин, а також волі власника на передачу майна, суд першої інстанції дійшов висновку, що звернення з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння не є ефективним способом захисту та не призведе відновлення порушеного права позивача.

Проте, Північний апеляційний господарський суд не погоджується із цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом статей 3, 15, 16 ЦК України правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Згідно з статті 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Вирішуючи господарський спір, суд повинен дотримуватися певного алгоритму дій, а саме, з`ясувати, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.06.2019 у справі № 910/6642/18.

Таким чином, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Предметом розгляду даного спору є матеріально-правова вимога позивача, як власника нерухомого майна, про витребування цього майна від відповідача у зв`язку із визнанням недійсним правочину, за яким право власності на нерухоме майно було зареєстровано за відповідачем.

Відповідно до встановлених апеляційним господарським судом обставин даної справи, право власності ТОВ "Віп Білдінг Трейд" на спірне нерухоме майно - цілісний майновий комплекс, було зареєстровано на підставі Акту прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальність "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021, який в подальшому був визнаний недійсним в судовому порядку.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11.08.2022 у справі №916/546/21 зазначила, що залежно від встановлених судами обставин конкретної справи, документ, який сторони справи іменують як "акт приймання-передачі", може як підтверджувати певні факти та бути документом первинного бухгалтерського обліку, так і мати ознаки правочину, тобто бути спрямованим на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Встановлення правової природи акта приймання-передачі - це питання дослідження як змісту такого акта приймання-передачі, так і інших доказів, наявних у матеріалах справи. Отже, суд досліджує акт в кожному конкретному випадку та надає йому оцінку в залежності від того, чи підтверджує він волевиявлення сторін, а також, чи породжує він юридичні наслідки, в залежності від чого суд робить висновок щодо того, чи є акт правочином та щодо ефективного способу захисту.

Досліджуючи правову природу вказаного Акту прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальність "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021, апеляційний господарський суд встановив, що на підставі цього акту відбулась передача об`єкта нерухомого майна (цілісного майнового комплексу) до статутного капіталу ТОВ "Віп Білдінг Трейд" та реєстрація за останнім права власності на вказане нерухоме майно, тобто, в цьому випадку акт має ознаки правочину відповідно до вимог статті 202 ЦК України, оскільки на його підставі майно вибуло з володіння ТОВ "ВТФ Каштан".

При цьому, можливість оспорення акта приймання-передачі нерухомого майна шляхом заявлення відповідної вимоги про визнання його недійсним відповідає правовим висновкам, наведеним у постановах Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №918/1377/16, від 12.06.2019 у справі №927/352/18, від 10.09.2019 у справі №918/370/18, від 28.09.2021 у справі №910/17954/20, від 17.05.2022 у справі №520/2224/19-ц, від 06.07.2022 у справі №372/3737/19.

Отже, вказаний акт приймання-передачі є правочином у розумінні статті 202 ЦК України та він може бути визнаний недійсним з підстав, визначених чинним законодавством.

Матеріалами справи підтверджується, що рішенням Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 у справі №910/15967/21, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022, задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Регіонбудсервіс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" та вирішено:

- визнати недійсним Акт прийому-передачі додаткового вкладу третьої особи в негрошовій формі до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" від 02.03.2021, підписаний між Товариством з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. та зареєстрований в реєстрі за № 581, № 582;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57330471 від 27.03.2021, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Григорян Діаною Гагіківною.

Відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Частиною 1 статті 236 ЦК України встановлено, що нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Отже, у зв`язку із визнанням судом недійсним вказаного правочину (Акту прийому-передачі), ТОВ "Віп Білдінг Трейд" не набуло право власності на спірне нерухоме майно, а власником цього майна залишився позивач - ТОВ "ВТФ "Каштан".

Відповідно до частини другої статті 12 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (в редакції, чинній станом на дату проведення державної реєстрації права власності відповідача) відомості, що містяться у Державному реєстрі прав, повинні відповідати відомостям, що містяться в документах, на підставі яких проведені реєстраційні дії. У разі їх невідповідності пріоритет мають відомості, що містяться в документах, на підставі яких проведені реєстраційні дії.

Наведеною нормою законодавець врегулював правову ситуацію, коли відомості, що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, не відповідають наявним чинним та нескасованим правовстановлюючим документам, на підставі яких проведені реєстраційні дії та які мають пріоритет над записами, що містяться у Державному реєстрі.

Щодо посилань відповідача на рішення зборів учасників ТОВ "ВТФ "Каштан" та ТОВ "Віп Білдінг Трейд", то відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.12.2024 у справі №916/379/23 загальні збори учасників товариства не є суб`єктом цивільних правовідносин, їх рішення не є правочинами в розумінні статті 202 ЦК України та мають розглядатися як акти ненормативного характеру (індивідуальні акти).

Згідно пункту 1 частини першої статті 2 Закону "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом наведеної норми, державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації. При дослідженні судом обставин існування в особи права власності необхідним є перш за все встановлення підстави, на якій особа набула таке право, оскільки сама по собі державна реєстрація прав не є підставою виникнення права власності, такої підстави закон не передбачає (подібний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №911/3594/17, постановах Верховного Суду від 27.02.2018 у справі №925/1121/17, від 17.04.2019 у справ №916/675/15).

Така ж правова позиція про те, що сама по собі державна реєстрація не є окремою підставою набуття особою права власності, а є офіційним засвідченням державою набуття особою права власності, викладена у пункті 123 постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.12.2022 у справі №914/2350/18 (914/608/20).

У практиці Великої Палати Верховного Суду закріпився принцип реєстраційного підтвердження речових прав на нерухоме майно (такий висновок сформульований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №653/1096/16-ц і в подальшому повторювався у практиці Верховного Суду). Відомості державного реєстру прав на нерухомість презюмуються правильними, доки не доведено протилежне, тобто державна реєстрація права за певною особою не є безспірним підтвердженням наявності в цієї особи права, але створює спростовувану презумпцію права такої особи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 48/340 (пункт 6.30), від 12.03.2019 у справі № 911/3594/17 (пункт 4.17), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13) та інші).

Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до приписів статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Незаконність реєстрації за відповідачем права власності на спірне нерухоме майно встановлено судовими рішеннями у справі №910/15967/21, які набрали законної сили, є остаточними та, в силу приписів статті 75 ГПК України, ці обставини не підлягають повторному доказуванню.

Статтею 387 ЦК України, на яку посилався позивач, як на правову підставу позову, визначено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Крім цього, за приписами статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином та витребування майна власником із чужого незаконного володіння.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.11.2018 у справі №488/5027/14-ц зазначила, якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то належним способом захисту може бути позов про витребування нерухомого майна, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру прав. Натомість вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для відновлення його права.

Аналогічний висновок про те, що пред`явлення власником нерухомого майна вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для ефективного відновлення його права, викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13.

Крім цього, згідно сталих правових позицій Верховного Суду якщо власник позбавлений права володіння нерухомим майном, то належним способом захисту його права є витребування відповідного нерухомого майна, а не визнання права власності на нього.

Отже, за загальним правилом якщо право власності на спірне нерухоме майно зареєстроване за іншою особою, то належному способу захисту права відповідає вимога про витребування від цієї особи нерухомого майна, тому позовна вимога про витребування спірного майна від відповідача на користь позивача є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, оцінивши докази у справі в їх сукупності, виконавши вказівки, що містяться у постанові Верховного Суду у даній справі від 01.07.2025, Північний апеляційний господарський суд прийшов до висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 23 грудня 2024 року прийняте із невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи та з неправильним застосуванням норм матеріального права, а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 277 ГПК України підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог.

Згідно частини 14 ст.129 ГПК України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У зв`язку із задоволенням апеляційної скарги та позову, понесені позивачем судові витрати за розгляд справи в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" задовольнити.

2. Скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23 грудня 2024 року.

3. Позов задовольнити.

4. Витребувати з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" (03179, м.Київ, просп. Перемоги, буд.123, ідентифікаційний код: 41694281) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" (04074, м. Київ, вул. Резервна, буд. 8А, ідентифікаційний код: 00309298) нерухоме майно цілісний майновий комплекс, розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 123 (реєстраційний номер об`єкта 000) загальною площею 9166 кв.м. (літ. "А" - Виробничий корпус; літ. "Б", літ. "Г" - склад; літ. "В" - гараж; літ. "Д" - виробничий корпус; літ. "Ж" - магазин; літ. "3" - бойлерна; літ. "И" - будинок охорони; № 1 - ворота; № 2 - Огорожа; № 1 - паркінг) вартістю 10 210 100 (десять мільйонів двісті десять тисяч) грн. 00 коп.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп Білдінг Трейд" (03179, м.Київ, просп. Перемоги, буд.123, ідентифікаційний код: 41694281) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" (04074, м. Київ, вул. Резервна, буд. 8А, ідентифікаційний код: 00309298) - 153151,50 грн витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви, 229727,25 грн витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги та 245042,40 грн витрат по сплаті судового збору за подання касаційної скарги.

6. Видачу наказів доручити Господарському суду міста Києва.

7. Справу повернути до Господарського суду міста Києва.

8. Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтею 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена 15.12.2025.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді В.В. Андрієнко

В.В. Шапран