ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.12.2025 м. ДніпроСправа № 904/3993/19 (904/5030/24)

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест-Споруда" (49000, місто Дніпро, проспект Воронцова, будинок 73, офіс 614; ідентифікаційний код 41078885)

відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Аргос Стандарт" (49000, місто Дніпро, вулиця Космічна, будинок 9Б, офіс 601; ідентифікаційний код 39223626)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_2 )

про визнання недійсним договору позики №30.09/1 від 30.09.2024 та спростування майнових дій боржника на суму у загальному розмірі 395 654,92 грн.

в межах розгляду справи №904/3993/19

за заявою Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Споруда" (місто Дніпро)

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Аргос Стандарт" (49000, місто Дніпро, вулиця Космічна, будинок 9 Б, офіс 101; ідентифікаційний код 39223626)

про визнання банкрутом

Суддя Примак С.А.

За участю (найменування сторін та інших осіб, що беруть участь у справі):

Представник позивача ОСОБА_3 (поза межами приміщення суду) - представник ОСОБА_1 .

Відповідач ТОВ "Інвест-Споруда": адвокат Лебідь О.П. (в залі суду)

Представник відповідача Камінська Анна Анатоліївна (поза межами приміщення суду) - ліквідатор ТОВ "Аргос Стандарт":

Третя особа ОСОБА_2 : не з`явився (в залі суду)

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду 14.11.2024 від ОСОБА_1 (далі - позивач) та надійшла позовна заява (вх. суду №26-1054/24 від 14.11.2024) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест-Споруда" (далі - відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Аргос Стандарт" (далі - відповідач-2) про визнання недійсним договору позики №30.09/1 від 30.09.2024 та спростування майнових дій боржника на суму у загальному розмірі 395 654,92 грн, відповідно до якої заявник просить суд:

- визнати недійсним повністю з моменту укладення договір позики №30.09/1 від 30.09.2024, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвест-Споруда", як позикодавцем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Аргос Стандарт", як позичальником;

- спростувати майнову дію боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрос Стандарт", яка полягає в позачерговому погашенні кредиторських вимог ОСОБА_2 на суму 395 654,92 грн.

Разом із вказаним позовом, від позивача до господарського суду надійшло клопотання про витребування доказів.

Ухвалою господарського суду від 15.11.2024 позовну заяву ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики №30.09/1 від 30.09.2024 та спростування майнових дій боржника на суму у загальному розмірі 395 654,92 грн залишено без руху.

До господарського суду 25.11.2024 від представника позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява (вх. суду №54426/24 від 25.11.2024) про усунення недоліків.

Ухвалою господарського суду від 25.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 12.12.2024 на 12:20. Призначено розгляд клопотання позивача про витребування доказів у підготовчому засіданні на 12.12.2024 на 12:20.

12.12.2024 ухвалою господарського суду задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Аргос Стандарт" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Споруда" надати до суду до 23.01.2025 належним чином засвідчену копію Договору позики № 30.09/1 від 30.09.2024, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвест-Споруда" як позикодавцем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Аргос Стандарт" як позичальником. Відкладено підготовче засідання на 23.01.2025 на 12:00. Призначено розгляд клопотання ОСОБА_1 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на 23.01.2025 на 12:00.

23.01.2025 ухвалою господарського суду продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до 25.02.2025. Відкладено підготовче засідання на 25.02.2025 на 12:40. Задоволено клопотання ОСОБА_1 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Залучено до участі у справі № 904/3993/19 (904/5030/24) ОСОБА_2 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

25.02.2025 ухвалою господарського суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 18.03.2025 на 12:50.

18.03.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд справи по суті на 15.04.2025 на 10:40.

У зв`язку з перебуванням судді Примак С.А. на лікарняному, розгляд справи 15.04.2025 не відбувся.

21.04.2025 ухвалою господарського суду призначено розгляд справи по суті на 22.05.2025 на 11:00.

22.05.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд справи по суті в межах розумного строку на 19.06.2025 на 10:40.

19.06.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд справи по суті в межах розумного строку на 10.07.2025 на 12:40.

10.07.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд справи по суті в межах розумного строку на 30.09.2025 на 11:45.

30.09.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд справи по суті в межах розумного строку на 28.10.2025 на 12:40.

28.10.2025 ухвалою господарського суду відкладено розгляд справи по суті в межах розумного строку на 16.12.2025 на 12:45.

В матеріалах справи міститься клопотання ОСОБА_1 від 30.09.2025, в якому просить суд повернути до стадії підготовчого судового засідання у справі № 904/3993/19 (904/5030/24) для дослідження листа Міністерства Юстиції України від 29.08.2025 за №123958/3-19210/21.3.

Вказане клопотання обгрунтоване тим, що для з`ясування правомірності дій ліквідатора Заматовим Р.В. було подано заява до Міністерства Юстиції України, в якому просив надати правовий висновок щодо можливості погашення в процедурі ліквідації вимог лише одного кредитора 4 черги до того, як суд їх визнає та включить о реєстру вимог кредиторів, при наявності вимог кредиторів 1-3 черг та інших кредиторів 4 черги.

У відповідь було отримано лист від 29.08.2025 за № 123958/3-19210/21.3. У листі було вказано: «Відповідно, задоволення в процедурі ліквідації вимог лише одного кредитора четвертої черги при наявності незадоволених вимог кредиторів першої-третьої черг, а також незадоволених вимог інших кредиторів четвертої черги, зважаючи на встановлені Кодексом справедливі і пропорційні умови розподілу коштів від продажу майна банкрута між кредиторами, є неправомірним».

Також в клопотанні зазначено, що враховуючи, що обгрнтування позовних вимог спирається на порушення ліквідатором пропорційної погашення кредиторських вимог однієї черги, то дослідження сторонами і судом відповіді Міністерства Юстиції України є вагомою обставиною для повернення на стадію підготовчого провадження, тому що без дослідження всіх аргументів і доказів, які існують в об`єктивній дійсності на дату прийняття рішення не можливо прийняти законне і обґрунтоване рішення.

15.12.2025 до господарського суду від ТОВ "Аргос Стандарт" надійшли заперечення на заяву про повернення на попередню стадію по справі 904/3993/19 (904/5030/24).

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 від 30.09.2025 про повернення до стадії підготовчого судового засідання у справі № 904/3993/19 (904/5030/24) для дослідження листа Міністерства Юстиції України від 29.08.2025 за №123958/3-19210/21.3., господарський суд зазначає наступне.

У клопотанні ОСОБА_1 посилається на наступну практику Верховного суду:

Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: «відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі №902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі №923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі №910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Господарський суд зазначає, що главою 6 Розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 80 ГПК України, позивач повинен подати докази разом з позовною заявою, а відповідач разом із відзивом. Згідно з ч. 8 ст. 80 ГПК України, докази, подані з порушенням встановлених строків, залишаються судом без розгляду, за винятком випадків, коли особа обґрунтувала неможливість їх подання у строк з причин, що не залежали від неї.

Дійсно, правовий висновок Верховного Суду допускає повернення до підготовчого провадження, разом з тим, таке повернення можливе лише у виняткових випадках для виконання завдань цієї стадії, які не були виконані з об`єктивних причин.

Оскільки заявником не надано жодних обґрунтувань щодо поважності причин пропуску строку для подання доказів, враховуючи той факт, що підготовче провадження тривало з 25.11.2024 по 25.02.2025, тобто у позивача було достатньо часу для подання доказів, суд вбачає у таких діях ознаки затягування судового процесу та порушення принципу рівності сторін і змагальності.

Враховуючи наведене, господарський суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 30.09.2025 про повернення на попередню стадію по справі №904/3993/19 (904/5030/24).

Відповідно до пункту 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відповідно до статті 195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Одночасно, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, в зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, в зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно з приписами статті 114 Господарського процесуального кодексу України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з необхідністю додаткового дослідження матеріалів справи, з метою об`єктивного розгляду справи, та належного повідомлення сторін про розгляд даної справи, господарський суд дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи по суті в межах розумного строку на 05.03.2026 на 12:50.

Керуючись статтями 119, 216, 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 30.09.2025 про повернення на попередню стадію по справі № 904/3993/19 (904/5030/24).

Відкласти розгляд справи по суті в межах розумного строку на 05.03.2026 на 12:50.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 3-410 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

Явку представників учасників справи у судове засідання визнати обов`язковою.

Провести судове засідання призначене на 05.03.2026 о 12:50 в режимі відеоконференції за участі:

- представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Железняк-Кранг Інги Вікторівни ;

- арбітражної керуючої Камінської Анни Анатоліївни

з використанням власних технічних засобів в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Попередити сторін, що відповідно до частини 5 статті 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 16.12.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.А. Примак