ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року м. ОдесаСправа № 916/2834/24
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Філінюк І.Г.

суддів: Аленіна О.Ю., Таран С.В.

секретар судового засідання - Чеголя Є.О.

за участю:

Одеської регіональної торгово-промислової палати - адвокат Логовський В.В.

особисто ОСОБА_1

ПрАТ «Пласке» - адвокат Бондар О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги:

1. ОСОБА_1 ;

2. Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ»

на рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025

по справі №916/2834/24

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Одеської регіональної торгово-промислової палати

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Приватного акціонерного товариства «Пласке»

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Гофер Корпорейшн»;

2)Товариства з обмеженою відповідальністю «Глассрайз»;

3) Фірми «Амос» Малого приватного підприємства;

4)Торгово-промислової палати України;

5) Товариства з обмеженою відповідальністю «Гласспак»

про визнання недійсним рішення

суддя суду першої інстанції - Волков Р.В.

місце винесення рішення: м. Одеса, Господарський суд Одеської області, пр.-т Шевченка, 29,

повний текст складено та підписано: 07 липня 2025 року

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Одеської регіональної торгово-промислової палати про визнання недійсним рішення позачергового засідання Президії, оформленого протоколом №10 від 11.04.2024, про виключення з членів Палати.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що він, будучи директором ТОВ «Гласспак», був обраний до складу Президії Палати строком на п`ять років. Проте, 11.04.2024 відповідачем було прийнято рішення про виключення зі складу членів Палати 5-ти юридичних осіб, в тому числі, ТОВ «Гласспак».

Також, обґрунтовуючи позов, ОСОБА_1 стверджує, що в порушення вимог Статуту процедура скликання позачергового засідання Президії дотримана не була, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про місце, дату та час проведення засідання, а також про порядок денний. Вказані порушення призвели до позбавлення позивача як члена Президії Палати можливості взяти участь у засіданні керівного органу, вплинути на вирішення питань, що стосуються діяльності Палати, зокрема, питань про виключення юридичних осіб із членів Палати.

На думку ОСОБА_1 ці обставини і стали підставою для звернення до Господарського суду Одеської області з відповідним позовом до Одеської регіональної торгово-промислової палати про визнання недійсним рішення.

Ухвалою від 12.08.2024 задоволено клопотання представника ПрАТ «ПЛАСКЕ», залучивши останнє до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача. Цією ж ухвалою суд відклав підготовче судове засідання на 26.08.2024.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 провадження у справі № 916/2834/24 - закрито в частині визнання недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленого протоколом №10 від 11.04.2024, в частині виключення Товариства з обмеженою відповідальністю «Глассрайз» з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати.

У задоволенні решти позову - відмовлено.

Обґрунтування судового рішення.

В мотивах прийнятого судового рішення, суд першої інстанції зазначив про те, що оцінивши докази у справі в їх сукупності, законодавство, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що корпоративні права позивача не порушені спірним рішенням, оскільки ОСОБА_1 як фізична особа не був, не є, та з урахуванням положень Закону, не може бути членом ОРТПП.

У зв`язку з чим, суд першої інстанції прийшов до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Крім того, в оскаржуваному судовому рішенні, суд першої інстанції зазначив, що провадження у справі № 916/2834/24 підлягає закриттю в частині визнання недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленого протоколом №10 від 11.04.2024, в частині виключення ТОВ «ГЛАССРАЙЗ» з членів ОРТПП, у зв`язку з відсутністю предмета спору в цій частині.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 звернувся до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить рішення Господарського суду Одеської області від 27 червня 2025 року у справі №916/2834/24 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Узагальнені доводи апеляційної скарги.

По-перше, скаржник в апеляційній скарзі зазначає про те, що суд першої інстанції під час закриття провадження у справі порушив п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

Судом першої інстанції не було враховано те, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Одеської регіональної торгово-промислової палати про визнання недійсним в цілому рішення засідання позачергової Президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11 квітня 2024 року про виключення з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленого протоколом №10; Позивачем не заявлялися вимоги щодо визнання недійсним вищевказаного рішення засідання позачергової Президії ОРТПП в частині виключення окремих членів ОРТПП.

У зв`язку з чим скаржник вважає, що висновок суду першої інстанції про закриття провадження в цій частині за відсутністю предмета спору є необґрунтованим.

По-друге, висновок суду першої інстанції про відсутність порушених корпоративних прав позивача є необґрунтованим та безпідставним, з огляду на наступне.

Також, скаржник в апеляційній скарзі зазначає про те, що пунктом 5.7.8. Статуту ОРТПП встановлено, що персональний склад Президії Палати обирається Радою Палати зі складу членів Ради ОРТПП, тобто з числа співробітників Палати, які пропрацювали не менше п`яти років, та керівників підприємств, що є членами Палати не менше п`яти років.

Як вбачається з матеріалів справи, 13.12.2018 року ОСОБА_1 , як директор ТОВ «ГЛАССПАК», яке є членом ОРТПП, був обраний до складу Президії Палати строком на п`ять років. Таким чином, ОСОБА_1 був членом одного із керівних органів Палати, а саме її Президії, як директор ТОВ «ГЛАССПАК», яке, в свою чергу, є членом ОРТПП.

Отже, на думку скаржника, оскаржуваним позивачем рішенням позачергового засідання Президії ОРТПП, оформленого протоколом №10 від 11.04.2024 року, серед іншого, вирішено за порушення вимог Статуту ОРТПП виключити з членів Палати, зокрема ТОВ «ГЛАССПАК».

Також, не погоджуючись із вказаним судовим рішенням Приватне акціонерне товариство «ПЛАСКЕ» звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 у справі № 916/2834/24 за позовом ОСОБА_1 до Одеської регіональної торгово промислової палати, та ухвалити нове рішення у справі № 916/2834/24, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Узагальнені доводи апеляційної скарги.

Оскаржуваним у справі № 916/2834/24 рішенням засідання позачергової президії ОРТПП, оформленого протоколом № 10 від 11.04.2024 (далі - Рішення Президії від 11.04.2024), скаржник разом з ще чотирма юридичними особами - членами ОРТПП були виключені з ОРТПП.

Скаржник вважає, що позбавлення посадової особи (Позивача) права на належну участь в управлінні ОРТПП, зокрема й позбавлення права участь у прийнятті рішень керівним органом ОРТПП (Президії), у тому числі позбавлення його права на участь у засіданні Президії, є порушенням його прав як посадової особи ОРТПП, а не як керівника конкретно взятого члена ОРТПП (ТОВ «ГЛАССПАК»).

Водночас, суд першої інстанції в оскаржуваному судовому рішенні від 27.06.2025 штучно обмежив порушене право виключно фактом неможливості членства у ОРТПП Позивача (як фізичної особи), і зробив хибний висновок про некорпоративний характер спірних правовідносин.

Отже, відповідно до наведених вище аргументів, порушене право такої посадової особи не може випливати та наставати виключно у випадку порушення права юридичної особи - члена ОРТПП, яке безпосередньо очолює така посадова особа ОРТПП.

На переконання скаржника, таке право є значно ширшим та полягає, перш за все, у порушенні прав посадової особи на забезпечення можливості належного виконання своїх статутних обов`язків. Таким чином, й звернення посадової особи за захистом її означеного порушеного права до господарського суду у повній мірі відповідає завданням та основним засадам господарського судочинства, що сформульовані у статті 2 Господарського процесуального кодексу України.

Доводи інших учасників провадження у справі.

29.09.2025 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Одеської регіональної торгово-промислової палати надійшов відзив на апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Пласке», в якому посилаючись на те, що оскаржуване судове рішення було прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване судове рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

29.09.2025 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Одеської регіональної торгово-промислової палати надійшов відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому просить залишити без змін рішення Господарського суду Одеської області від 27 червня 2025р. у справі № 916/2834/24 за позовом ОСОБА_1 до Одеської регіональної торгово-промислової палати; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватне акціонерне товариство «Пласке», Товариство з обмеженою відповідальністю «Гофер Корпорейшн», Товариство з обмеженою відповідальністю «Глассрайз», Фірма «Амос» Мале приватне підприємство, Торгово-промислова палата України, Товариство з обмеженою відповідальністю «Гласспак», про визнання недійсним рішення засідання позачергової Президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11 квітня 2024, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 - без задоволення.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.

28.07.2025 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 по справі №916/2834/24.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи було визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Філінюк І.Г. судді Аленін О.Ю., Принцевська Н.М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.07.2025.

29.07.2025 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» на рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 по справі №916/2834/24.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи було визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Філінюк І.Г. судді Аленін О.Ю., Принцевська Н.М., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29.07.2025.

На момент надходження апеляційних скарг матеріали справи №916/2834/24 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.08.2025 доручено Господарському суду Одеської області невідкладно надіслати матеріали справи №916/2834/24 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

Відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» на рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 по справі №916/2834/24 до надходження матеріалів справи з суду першої інстанції.

12.08.2025 матеріали справи №916/2834/24 надійшли на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

У зв`язку з тим, що суддя-доповідач Філінюк І.Г. з 11.08.2025 по 05.09.2025 відповідно до наказу в.о. голови суду від 24.07.2025, №198-в та з 08.09.2025 по 12.09.2025 відповідно до наказу в.о. голови суду №241-в від 01.09.2025 перебував у відпустці та суддя-член колегії Аленін О.Ю. з 11.08.2025 по 05.09.2025 відповідно до наказу в.о. голови суду від 24.07.2025, №198-в перебував у відпустці, питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі вирішується 17.09.2025.

У зв`язку з перебуванням судді Принцевської Н.М. з 09.09.2025 до 10.10.2025 у відпустці, розпорядженням керівника апарату суду № 383 від 16.09.2025 призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.09.2025, для розгляду справи №916/2834/24 сформовано колегію суддів у складі головуючого судді - Філінюка І.Г., судді: Аленіна О.Ю., Таран С.В.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» на рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 по справі №916/2834/24.

Призначено розгляд апеляційних скарг ОСОБА_1 та Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» на рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 по справі №916/2834/24 до сумісного розгляду на 01.12.2025 о 12:30 год.

У судовому засіданні Південно-західного апеляційного господарського суду 01.12.2025 оголошено перерву до 11.12.2025 о 13:30 год.

ОСОБА_1 та представник Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» у судових засіданнях доводи та вимоги апеляційної скарги підтримали.

Представник Одеської регіональної торгово-промислової палати заперечував щодо доводів апеляційних скарг, просив судове рішення залишити без змін.

Інші представники сторін в судове засідання 07.10.2025 не з`явились. Про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлялися належним чином. Оскільки, явка представників сторін не була визнана обов`язковою, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутністю повноважних представників учасників судового процесу, які не з`явились.

Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 ГПК України, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Фактичні обставини справи встановлені судом першої інстанції.

Відповідно до п. 1.1. Статуту ОРТПП, затвердженого рішенням загальних зборів ОРТПП, оформленим протоколом №1 від 15.01.2014, та зареєстрованого в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.04.2014 (далі - Статут ОРТПП), ОРТПП є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, що об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання в регіоні діяльності палати, з метою сприяння розвитку народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торгівельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності у своєму регіоні, всебічному розвитку всіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торгівельних зв`язків між підприємцями України та підприємцями зарубіжних країн, а також з метою представництва інтересів підприємств і організацій - членів палати у відносинах з місцевими органами виконавчої влади.

ОРТПП є членом Торгово-промислової палати України. ОРТПП здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», інших законів, нормативно-правових актів, та цього статуту. ОРТПП надає Торгово-промисловій палаті України офіційну звітність про свою фінансово-господарську діяльність (п. 1.2. Статуту ОРТПП).

Юридичні особи, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадяни України, що зареєстровані як підприємці, та їх об`єднання, вступаючи в члени ОРТПП, одночасно набувають членство в Торгово-промисловій палаті України (п. 4.1. Статуту ОРТПП).

Згідно п. 4.4. Статуту ОРТПП члени ОРТПП в особі своїх повноважних представників мають право:

- брати участь у роботі загальних зборів, а в порядку, що встановлюється радою Торгово-промислової палати України, обирати делегатів на з`їзд Торгово-промислової палати України;

- обирати і бути обраними до керівних органів ОРТПП, а також Торгово-промислової палати України;

- виносити на розгляд загальних зборів, президії ОРТПП, а також з`їзду, ради і президії Торгово-промислової палати України пропозиції з питань, що входять у сферу діяльності ОРТПП та Торгово-промислової палати України;

- одержувати в ОРТПП та у Торгово-промисловій палаті України необхідну допомогу у вирішенні питань, що входять у сферу діяльності Одеської регіональної торгово-промислової палати;

- користуватись послугами ОРТПП і Торгово-промислової палати України в першочерговому порядку і на умовах, які вказуються їх керівними органами.

У випадку порушення членом ОРТПП вимог цього Статуту рішення про його виключення може бути прийняте Президією ОРТПП (п. 4.8. Статуту ОРТПП).

Відповідно до п. 5.1. Статуту керівними органами ОРТПП є:

- Загальні збори членів ОРТПП;

- Рада ОРТПП;

- Президія ОРТПП;

- Президент ОРТПП.

У пункті 5.2 Статуту ОРТПП вказано, що Загальні збори членів ОРТПП є вищим керівним органом палати. Чергові загальні збори членів палати скликаються радою ОРТПП не рідше одного разу в п`ять років. Для обговорення питань, що не терплять зволікання, можуть скликатися позачергові загальні збори. Позачергові загальні збори членів ОРТПП скликаються за рішенням ради палати, на вимогу ревізійної комісії або не менш однієї третини числа членів палати. Про час і місце скликання загальних зборів членів ОРТПП, а також питання, що підлягають розгляду на загальних зборах, президія ОРТПП сповіщає членів палати в письмовій формі не пізніше ніж за 30 днів перед днем відкриття загальних зборів.

Пунктом 5.6 Статуту ОРТПП передбачено, що в період між загальними зборами ОРТПП загальне керівництво діяльністю палати здійснює Рада, яка обирається загальними зборами на 5 річний строк. Кількість членів Ради визначається загальними зборами. В керівні органи ОРТПП можуть бути обрані співробітники палати, які пропрацювали не менше 5 років, керівники підприємств, що є членами палати не менше 5 років. До складу Ради палати за посадами входять Президент палати, який водночас є головою Ради, перший віце-президент, віце-президенти. У разі вибуття члена Ради палати у період між загальними зборами до Ради палати замість вибулого обирається інший член ради шляхом письмового опитування членів палати.

Згідно з пп. 5.7.8. п. 5.7. Статуту ОРТПП Рада палати визначає кількість членів Президії палати і обирає за поданням Президента палати із складу членів Ради персональний склад Президії палати терміном на 5 років.

В силу пункту 5.11 Статуту ОРТПП для керівництва діяльністю палати Рада обирає строком на п?ять років Президію палати у складі Президента, Першого віце-президента і віце-президентів (один з яких є генеральним секретарем Ради і Президії), членів Президії. Президія очолюється Президентом палати.

Відповідно до п. 5.12. Статуту ОРТПП Президія палати, зокрема, проводить в життя рішення Загальних зборів і Ради ОРТПП, приймає до складу і виключає зі складу членів ОРТПП,

Засідання (чергові та позачергові) Президії ОРТПП скликаються Президентом палати по мірі необхідності, але не менше одного разу на місяць. Засідання Президії палати вважаються правомочними за наявності більше половини членів Президії. Рішення Президії приймаються відкритим голосуванням звичайною більшістю голосів членів Президії палати (пункти 5.13, 5.14 Статуту ОРТПП).

Рішенням Ради ОРТПП, оформленим протоколом №1 від 13.12.2018, обрано, зокрема, директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛАССПАК» - ОСОБА_1 до складу Президії ОРТПП строком на 5 років на період роботи з 2019 року по 2024 рік. Всього до складу Президії ОРТПП, поряд з ОСОБА_1 , було обрано 13 осіб.

Листом від 12.04.2024 вих. № 92 Президент ОРТПП повідомив членів палати про те, що 11.04.2024 відбулося позачергове засідання Президії ОРТПП, на якому було прийнято рішення про виключення зі складу членів ОРТПП п`яти юридичних осіб, а саме: ПрАТ «ПЛАСКЕ», ТОВ «ГОФЕР КОРПОРЕЙШН», ТОВ «ГЛАССПАК», ТОВ «ГЛАССРАЙЗ», Фірми «АМОС» малого приватного підприємства.

Рішенням засідання позачергової Президії ОРТПП, оформленим протоколом № 10 від 11.04.2024, за порушення вимог Статуту ОРТПП та відповідно до пункту 4.8 цього статуту вирішено виключити з членів ОРТПП п`ять юридичних осіб, серед яких Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛАССПАК», директором якого є ОСОБА_1 .

Відповідно до вищенаведеного протоколу № 10 від 11.04.2024 загальна кількість членів Президії ОРТПП становить 13 осіб; на цьому засіданні присутні 9 членів, що складає 69,23% голосів від загальної кількості членів Президії; відсутні 4 члени президії, у тому числі ОСОБА_1 .

Джерела права та позиція Південно - західного апеляційного господарського суду.

Предметом позову є вимога ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення засідання позачергової Президії ОРТПП про виключення з членів ОРТПП, оформленого протоколом № 10 від 11.04.2024.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Участь в управлінні товариством, є один з елементів змісту корпоративного права, реалізація якого, відбувається через участь в роботі вищого органу товариства загальних зборах учасників, а стороною у корпоративному спорі може бути, зокрема учасник підприємства, який обґрунтовує позовні вимоги порушенням його корпоративних прав.

В свою чергу, якщо учасник юридичної особи обґрунтовує позовні вимоги порушенням своїх корпоративних прав, то такий спір є спором про право управління юридичною особою, має ознаки корпоративного і належить до юрисдикції господарських судів, незалежно від того, чи є сторонами у справі фізичні особи. При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність такого порушення та відповідно підстав для задоволення позову з`ясовується судами під час розгляду справи по суті позовних вимог (подібний правовий висновок викладено в постановах ВП ВС від 30.10.2018 у справі № 905/2445/17, від 09.04.2019 у справі № 916/1295/18, від 17.12.2019 у справі № 927/97/19, від 07.05.2020 у справі № 904/3657/18).

Стаття 55 Господарського кодексу України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до ЦК України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

Приписами ст. 96-1 ЦК України визначено, що права учасників юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику (засновнику, акціонеру, пайовику) юридичної особи відповідно до закону та статуту товариства. Корпоративні права набуваються особою з моменту набуття права власності на частку (акцію, пай або інший об`єкт цивільних прав, що засвідчує участь особи в юридичній особі) у статутному капіталі юридичної особи. Учасники (засновники, акціонери, пайовики) юридичної особи мають право у порядку, встановленому установчим документом та законом: 1) брати участь в управлінні юридичною особою у порядку, визначеному установчим документом, крім випадків, встановлених законом; 2) брати участь у розподілі прибутку юридичної особи і одержувати його частину (дивіденди), якщо така юридична особа має на меті одержання прибутку; 3) у випадках, передбачених законом та установчим документом, вийти з юридичної особи; 4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, паїв та інших об`єктів цивільних прав, що засвідчують участь у юридичній особі, у порядку, встановленому законом; 5) одержувати інформацію про діяльність юридичної особи у порядку, встановленому установчим документом; 6) одержати частину майна юридичної особи у разі її ліквідації в порядку та у випадках, передбачених законом, установчим документом (право на ліквідаційну квоту). Учасники юридичних осіб можуть також мати інші права, встановлені статутом та законом. Законом можуть бути встановлені для певних осіб обмеження щодо володіння корпоративними правами. Законом можуть бути встановлені умови та/або обмеження щодо реалізації окремих корпоративних прав певними особами. Корпоративними відносинами є відносини між учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) юридичних осіб, у тому числі які виникають між ними до державної реєстрації юридичної особи, а також відносини між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) щодо виникнення, здійснення, зміни і припинення корпоративних прав.

Як передбачено статтями 92, 97 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» визначено, що Торгово-промислова палата є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, яка об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання. Торгово-промислова палата є юридичною особою.

У відповідності до ст. 3 Закону України «Про торгово-промислові палати України» торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв`язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про торгово-промислові палати України» членами торгово-промислової палати можуть бути лише юридичні особи, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадяни України, зареєстровані як підприємці, та їх об`єднання.

Статут торгово-промислової палати повинен містити: найменування і цілі діяльності, завдання та функції торгово-промислової палати; найменування адміністративно-територіальної одиниці, в межах якої торгово-промислова палата здійснює свою діяльність; умови і порядок прийняття до складу членів торгово-промислової палати та виходу з нього; права та обов`язки членів торгово-промислової палати; порядок створення керівних органів торгово-промислової палати та визначення меж їх компетенції, терміни повноважень і порядок прийняття ними рішень; відомості про джерела формування майна торгово-промислової палати; порядок внесення змін до статуту; порядок припинення діяльності торгово-промислової палати і правонаступництво на її майно та кошти; право торгово-промислової палати відповідно до законодавства України створювати, реорганізовувати, ліквідовувати підприємства та організації для виконання своїх статутних завдань (ст. 8 Закону України «Про торгово-промислові палати України»).

Так, у відповідності до п. 1.1 Статуту Палати, ОРТПП є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, що об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання в регіоні діяльності Палати, з метою сприяння розвитку народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торгівельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності у своєму регіоні, всебічному розвитку всіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торгівельних зв`язків між підприємцями України та підприємцями зарубіжних країн, а також з метою представництва інтересів підприємств і організацій - членів Палати у відносинах з місцевими органами виконавчої влади.

Згідно з п. п. 4.1, 4.2 Статуту юридичні особи, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадяни України, що зареєстровані як підприємці, та їх об`єднання, вступаючи в члени ОРТПП, одночасно набувають членство в ТПП України. Для прийняття в члени Палати суб`єкт підприємницької діяльності подає до ОРТПП заяву та копію свідоцтва про державну реєстрацію. Прийняття до членів Палати здійснюється Президією Палати з подальшим повідомленням Президії ТПП України, членство у Палаті наступає з моменту сплати членського і вступного внесків.

Пунктом 4.4 Статуту передбачено, що члени Палати в особі своїх уповноважених представників мають право: брати участь у роботі загальних зборів, а в порядку, що встановлюється радою Торгово-промислової палати України, обирати делегатів на з`їзд ТПП України; обирати і бути обраними до керівних органів Палати, а також ТПП України; виносити на розгляд загальних зборів, Президії Палати, а також з`їзду, Ради і Президії Торгово-промислової України пропозиції з питань, що входять у сферу діяльності Палати і ТТП України; одержувати в Палаті і в ТПП України необхідну допомогу у вирішенні питань, що входять у сферу діяльності Палати; користуватись послугами Палати і ТПП України в першочерговому порядку і на умовах, які визначаються їх керівними органами.

У відповідності до п. 5.1. Статуту ОРТПП керівними органами Палати є, зокрема, Президія Палати, яка обирається строком на п`ять років та складається з Президента, Першого віце-президента і віще-президентів, членів Президії (п. 5.11. Статуту).

13.12.2018 Радою ОРТПП прийнято рішення, оформлене протоком №1, яким було, серед іншого, обрано членів Президії Палати до яких увійшов й ОСОБА_1 , директор ТОВ «Гласспак».

Виходячи із вищенаведених положень Статуту та рішення ОРТПП, ОСОБА_1 є членом одного із керівних органів Палати, а саме її Президії, як директор ТОВ «Гласспак», яке, в свою чергу, є членом ОРТПП.

В свою чергу, оскаржуваним позивачем рішенням позачергового засідання Президії, яке оформлено протоколом №10 від 11.04.2024 вирішено, серед іншого, виключити із членів ОРТПП ТОВ «Гласспак», директором якого є ОСОБА_1

Судова колегія зауважує, що у даному випадку позивач обґрунтовує свої вимоги за позовом саме порушенням процедури скликання засідання Президії Палати, неналежним повідомленням позивача, як члена Президії про час, дату та місце проведення засідання та необізнаністю з порядком денним засідання.

Відтак, на переконання суду апеляційної інстанції, спір у даній справі у розумінні ст. 20 ГПК України є саме корпоративним, оскільки пов`язаний з оскарженням членом одного із керівних органів Палати, рішення прийнятого таким органом (Палатою), яке безпосереднього стосується права, обов`язків та інтересів такого члена та не стосується захисту приватних (особистих) інтересів позивача, як фізичної особи.

Організаційний порядок діяльності президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, пов`язаний з виконанням нею своїх повноважень, передбачених статутом Одеської регіональної торгово-промислової палати, встановлений регламентом президії, затвердженим рішенням ради Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленим протоколом №5 від 05.10.2022 (далі - регламент президії Одеської регіональної торгово-промислової палати).

Пунктом 3 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати передбачено, що у невідкладних випадках за рішенням президента Одеської регіональної торгово-промислової палати можуть скликатися позачергові засідання президії палати з повідомленням про місце і час засідання членів президії не пізніше ніж за 2 календарні дні до його початку.

Порядок денний засідання президії Одеської регіональної торгово-промислової палати формується президентом палати та надсилається генеральним секретарем через відповідального секретаря електронною поштою разом з відповідними матеріалами членам президії не пізніше ніж за 3 дні, а у разі проведення позачергових засідань, - не пізніше, ніж за 24 години до його початку (пункти 4, 5 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати).

За умовами пунктів 6-8 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати реєстрацію учасників засідання президії забезпечує відповідальний секретар. Розгляд питань на засіданні відбувається відповідно до порядку денного, який затверджується президією на початку засідання. До оголошеного перед засіданням порядку денного за пропозиціями членів президії можуть бути внесені зміни та/або додаткові питання.

В силу пунктів 10, 13 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати засідання президії вважається правомочним за наявності більше половини членів президії. Рішення президії приймається відкритим голосуванням простою більшістю голосів членів президії Одеської регіональної торгово-промислової палати. За умови рівного розподілу голосів членів президії при голосуванні голос президента Одеської регіональної торгово-промислової палати є вирішальним. Рішення президії оформляються протоколом, який підписується президентом Одеської регіональної торгово-промислової палати та генеральним секретарем.

Згідно з пунктом 18 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати у разі необхідності, з питань, включених до порядку денного, на засідання президії можуть запрошуватись керівники структурних підрозділів, підприємств, фірм, організацій, особи, яких стосується обговорюване питання, а також члени Одеської регіональної торгово-промислової палати, експерти, науковці, представники членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, інших організацій, органів влади і управління, інші зацікавлені особи.

Рішенням засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленим протоколом №10 від 11.04.2024, одноголосно вирішено:

- затвердити порядок денний засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати;

- за порушення вимог статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати та відповідно до пункту 4.8 цього статуту виключити з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати 5 юридичних осіб, серед яких Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛАССПАК», директором якого є ОСОБА_1 .

Відповідно до вищенаведеного протоколу №10 від 11.04.2024 загальна кількість членів президії Одеської регіональної торгово-промислової палати становить 13 осіб; на цьому засіданні присутні 9 членів, що складає 69,23% голосів від загальної кількості членів президії; відсутні 4 члени президії, у тому числі ОСОБА_1 (директор Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛАССПАК»).

Листом президента Одеської регіональної торгово-промислової палати №92 від 12.04.2024 повідомлено членів відповідача, зокрема, про те, що на позачерговому засіданні президії палати, яке відбулося 11.04.2024, зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати у зв`язку з грубим порушенням вимог статуту було виключено низку юридичних осіб.

Колегія суддів зауважує, що у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення органу управління юридичної особи, заявленою з підстав неповідомлення позивача про проведення зборів/засідання, на яких прийняте спірне рішення, судам при вирішенні питання щодо порушення прав позивача спірним рішенням необхідно з`ясувати дотримання порядку скликання, зокрема, загальних зборів, щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні.

Обов`язковою умовою повідомлення про скликання зборів/засідання органу управління юридичної особи є одночасна наявність у такому повідомленні інформації про дату, час, місце проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний).

Відсутність у такому повідомленні будь-якої з названих складових, як і відсутність самого повідомлення, може бути підставою для визнання недійсними рішень органу управління (пункт 2.25 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №4 від 25.02.2016).

Крім того, апеляційним господарським судом враховується, що відповідно до правової позиції суду касаційної інстанції, викладеної в постанові від 02.09.2014 у справі №5017/1221/2012, неповідомлення учасника юридичної особи про скликання й проведення загальних зборів, на яких його виключили зі складу учасників такої юридичної особи, є безумовним порушенням його корпоративних прав.

Відповідно до пунктів 3-5 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати передбачено, що у невідкладних випадках за рішенням президента Одеської регіональної торгово-промислової палати можуть скликатися позачергові засідання президії палати з повідомленням про місце і час засідання членів президії не пізніше ніж за 2 календарні дні до його початку. Порядок денний засідання президії Одеської регіональної торгово-промислової палати формується президентом палати та надсилається генеральним секретарем через відповідального секретаря електронною поштою разом з відповідними матеріалами членам президії не пізніше ніж за 3 дні, а у разі проведення позачергових засідань, - не пізніше, ніж за 24 години до його початку.

На підтвердження повідомлення ОСОБА_1 як члена президії, що є одночасно директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Гласспак», про засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, призначене на 11.04.2024, відповідачем до місцевого господарського суду (Том 1 а.с. 90) подано роздруківку електронного листа, надісланого 08.04.2024 о 15:40 на адресу електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_2.

Колегією суддів встановлено, що відповідачем також надано до суду роздруківку електронного листа, надісланого 08.04.2024 о 15:37 про повідомлення ОСОБА_2 як члена президії, що є одночасно учасником Товариства з обмеженою відповідальністю «Глассрайз», також на адресу електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1

Тобто, відповідач направив два повідомлення на одну електронну адресу, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2.

Отже, в матеріалах справи відсутнє повідомлення ОСОБА_1 як члена президії, що є одночасно директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Гласспак», про дату, час та місце засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, призначене на 11.04.2024, а також відсутній порядок денний засідання позачергової президії, який, за твердженням відповідача, надсилався ним на електронну адресу позивача, а тому колегія суддів позбавлена можливості пересвідчитись чи було включено питання про виключення ОСОБА_1 як члена президії Палати, та Товариства з обмеженою відповідальністю «Гласспак» зі складу членів Одеської регіональної торгово-промислової палати до порядку денного.

Таким чином, Відповідачем було порушено зазначену Статутом процедуру скликання Президії ОРТПП, оскільки його, як члена Президії не було належним чином повідомлено про час, дату та місце проведення засідання, а також про його порядок денний, що позбавило Позивача можливості взяти участь у зборах керівного органу, в обговоренні питань порядку денного, внесенні пропозицій щодо винесених на вирішення питань, тощо.

Колегія суддів також зазначає, що до складу президії Одеської регіональної торгово-промислової палати входять: президент, перший віце-президент і віце-президенти (один з яких є генеральним секретарем ради і президії), члени президії (пункт 5.11 статуту Одеської регіональної торгово-промислової палати).

За умовами пунктів 6, 10 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати реєстрацію учасників засідання президії забезпечує відповідальний секретар. Засідання президії вважається правомочним за наявності більше половини членів президії.

Між тим, у матеріалах справи відсутні та відповідачем до суду першої інстанції не подано жодного доказу на підтвердження проведення відповідальним секретарем реєстрації учасників засідання президії, призначеного на 11.04.2024 (зокрема, але не виключно: реєстру присутніх, журналу реєстрації тощо). Вказане унеможливлює перевірку присутніх на цих зборах членів президії та повноваження окремих осіб (третина від присутніх на зборах), які брали участь у засіданні президії 11.04.2024 на підставі довіреностей. Такі довіреності у матеріалах справи відсутні та відповідачем до суду також не подані.

Рішення президії оформляються протоколом, який підписується президентом Одеської регіональної торгово-промислової палати та генеральним секретарем (пункт 13 розділу ІІІ регламенту президії Одеської регіональної торгово-промислової палати).

Проте, апеляційний господарський суд зазначає, що всупереч вказаним вимогам щодо оформлення рішення президії протокол №10 від 11.04.2024 не містить підпису генерального секретаря президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, натомість останній підписаний виключно президентом палати. При цьому відомостей щодо причин не підписання протоколу генеральним секретарем президії Одеської регіональної торгово-промислової палати у вказаному протоколі, яким оформлено оскаржуване рішення, не наведено.

За таких обставин в їх сукупності, у колегії суддів відсутні підстави вважати засідання президії 11.04.2024 правомочним.

Враховуючи викладене, місцевий господарський суд дійшов помилкового висновку, що корпоративні права Позивача спірним рішенням не порушені, оскільки ОСОБА_1 звернувся за захистом своїх порушених прав саме як член одного із керівних органів відповідача - Президії Палати.

Участь в управлінні товариством є одним з елементів змісту корпоративного права, реалізація якого відбувається через участь в роботі вищого органу товариства загальних зборах учасників, а стороною у корпоративному спорі може бути, зокрема учасник підприємства, який обґрунтовує позовні вимоги порушенням його корпоративних прав.

Відтак, на переконання суду апеляційної інстанції, спір у даній справі у розумінні ст. 20 ГПК України є саме корпоративним, оскільки пов`язаний з оскарженням членом одного із керівних органів Палати, рішення прийнятого таким органом (Палатою), яке безпосереднього стосується права, обов`язків та інтересів такого члена та не стосується захисту приватних (особистих) інтересів позивача, як фізичної особи.

Щодо закриття провадження у справі № 916/2834/24 в частині визнання недійсним рішення засідання позачергової президії Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленого протоколом №10 від 11.04.2024, в частині виключення Товариства з обмеженою відповідальністю «Глассрайз» з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, колегія суддів зазначає наступне.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Перелік підстав закриття провадження у справі визначений ст. 231 ГПК.

Згідно з п.2 ч.1 ст.231 ГПК господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а, відповідно, і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб (постанова Верховного Суду від 20.09.2021 у справі №638/3792/20).

Водночас оцінка на предмет взяття чи не взяття до уваги судом під час закриття провадження у справі наявності неврегульованих питань має здійснюватися з урахуванням заявлених позовних вимог, тобто, чи ці неврегульовані питання впливають або чи можуть вплинути на результат розгляду заявлених позовних вимог.

Колегія суддів не вбачає, що станом на момент звернення ОСОБА_1 з позовом та ухвалення судом першої інстанції рішення був відсутній предмет спору у цій справі.

Згідно зі ст.15 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено ст.16 ЦК. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються.

Підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, якій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) відкрито провадження у справі, належним позивачем.

Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене ст.55 Конституції України, ст.4 ГПК право на судовий захист, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову, та наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 19.08.2024 позов у справі № 916/1959/24 задоволено повністю, визнано недійсним рішення засідання позачергової Президії ОРТПП від 11.04.2024, оформленого протоколом № 10, в частині виключення з членів ОРТПП ТОВ «ГЛАССРАЙЗ».

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.04.2025 рішення Господарського суду Одеської області від 19.08.2024 у справі № 916/1959/24 скасовано та водночас прийнято аналогічне рішення про задоволення позову шляхом визнання недійсним рішення засідання позачергової президії ОРТПП, оформленого протоколом № 10 від 11.04.2024, в частині виключення ТОВ «ГЛАССРАЙЗ» з членів ОРТПП.

Водночас, в рамках даної справи, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Одеської регіональної торгово-промислової палати про визнання недійсним в цілому рішення засідання позачергової Президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11 квітня 2024 року про виключення з членів Одеської регіональної торгово-промислової палати, оформленого протоколом №10.

Підставою позову є неналежне повідомлення позивача про дату час та місце проведення загальних зборів, порядок денний зборів.

Позивачем не заявлялися вимоги щодо визнання недійсним вищевказаного рішення засідання позачергової Президії ОРТПП в частині виключення окремих членів ОРТПП.

У зв`язку з викладеним відсутні підстави для закриття провадження у справі згідно з пунктом 2 частини першої статті 231 ГПК України.

Згідно зі статтею 77 Господарського процесуального кодексу України допустимість доказів полягає у тому, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (стаття 78 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Надаючи оцінку всім доказам та доводам скаржників, судова колегія доходить висновку про те, що докази, надані позивачем на підтвердження обставини того, що є наявні підстави для визнання недійсним рішення засідання позачергової Президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11 квітня 2024 року, оформлене протоколом № 10 є такими, що відповідають стандартам доказування, а відповідачем у даному випадку ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції належними та допустимими доказами по справі не доведено наявності правових підстав для відмови у задоволенні позовних вимог.

З урахуванням наведеного колегія суддів зазначає, що при вирішенні цього спору суд першої інстанції не дотримався вимог статей 73-79, 86, 236 Господарського процесуального кодексу України щодо прийняття судового рішення на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, у зв`язку з чим апеляційні скарги ОСОБА_1 та Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» підлягають задоволенню, а рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 у справі № 916/2834/24 скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову та визнання недійсним рішення засідання позачергової Президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11 квітня 2024 року, оформлене протоколом № 10.

Відповідно до частини першої статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та витрат по сплаті судового збору за подання апеляційних скарг покладаються на Одеську регіональну торгово-промислову палату.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 240, 269, 270, 275, 276-277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ»- задовольнити.

Рішення Господарського суду Одеської області від 27.06.2025 у справі № 916/2834/24 скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов задовольнити.

Визнати недійсним рішення засідання позачергової Президії Одеської регіональної торгово-промислової палати від 11 квітня 2024 року, оформлене протоколом № 10.

Стягнути з Одеської регіональної торгово-промислової палати на користь ОСОБА_1 3028,00 грн. судового збору та 3633,60 грн. витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Стягнути з Одеської регіональної торгово-промислової палати на користь Приватного акціонерного товариства «ПЛАСКЕ» 3633,60 грн. витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Доручити Господарському суду Одеської області видати наказ.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у строки, передбачені статтею 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 16.12.2025.

Головуючий суддя Філінюк І.Г.

Суддя Аленін О.Ю.

Суддя Таран С.В.