ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2025м. ДніпроСправа № 904/6261/25

за позовом ОСОБА_1 , м. Дніпро

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", м. Дніпро

до відповідача-2: Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про визнання правовідносин з управління припиненими, зобов`язання внести запис про зміну відомостей про керівника, -

Суддя Бажанова Ю.А.

Секретар судового засідання Олійник Т.В.

Представники:

від позивача: Лозовий О.А., ордер АР №1274820 від 04.11.2025

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, в якій просить суд:

- визнати припиненими правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради внести запис про зміну до відомостей про керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОСДНІПРО", що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань шляхом виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу: "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" запису про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО".

Судові витрати просить покласти на відповідача-1.

Позовні вимоги обґрунтовані не вчиненням відповідачем-1 дій з припинення правовідносин з управління з позивачем за його заявою.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.12.2025.

18.11.2025 від Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив по справі в якому просить суд розглянути справу без участі представника Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

02.12.2025 від представника ОСОБА_1 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява, в якій просить судове засідання у справі №904/6261/25 призначене на 02.12.2025 провести за відсутності представника позивача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.12.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в засіданні на 16.12.2025.

08.12.2025 від Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив по справі в якому просить суд розглянути справу без участі представника Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

Товариство з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" відзив на позов не подало.

Так, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.11.2025 у справі №904/6261/25 відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" встановлений строк на подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Копія ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 10.11.2025 у справі №904/6261/25 доставлена Товариству з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" 10.11.2025 о 14:30, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (ухвали господарського суду від 10.11.2025) до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО".

Відповідно до частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Згідно із частиною 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України, яка кореспондується із частиною 2 статті 178 цього Кодексу, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У судовому засіданні, яке відбулось 16.12.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги, представники, відповідачів-1, 2 не з`явилися, відповідач-2 подав клопотання про розгляду справи без участі його представника, представник відповідача-1 про причини неявки в судове засідання не повідомив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи (копія ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 02.12.2025 у справі №904/6261/25 доставлена до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" 02.12.2025 о 20:30 год.).

У судовому засіданні 16.12.2025 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до рішенням загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", що оформлене протоколом №23/03-2023 від 23.03.2023, порядок денний:

1. Обрання Голови Зборів.

2. Зміна керівника Товариства.

По другому питанню порядку денного слухали учасника 3, який запропонував обрати директором Товариства ОСОБА_1 з 23.03.2023 року у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 попереднього директора ОСОБА_4.

Голосували "ЗА" - одноголосно, "ПРОТИ" - 0, "УТРИМАЛИСЬ" - 0.

Вирішили: Обрати директором Товариства ОСОБА_1 з 23.03.2023.

На підставі протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" №23/03-2023 від 23.03.2023 ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків директора Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" з 23.03.2023 року з посадовим окладом згідно штатного розкладу про що було видано Наказ про призначення директора № 73-К від 23.03.2023 року.

Згідно із відомостями з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", засновниками (учасниками) Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" є ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 .

Відповідно до пункту 7.1. Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" вищим органом товариства є загальні збори учасників.

Відповідно до пункту 7.2. Статуту загальні збори учасників складаються із учасників або із призначених ними представників.

Відповідно до пункту 7.6.1 Статуту до виключної компетенції зборів учасників відноситься: обирання, призначення і відклик директора, членів ревізійної комісії.

Відповідно до пункту 7.20 Статуту позачергові загальні збори учасників скликаються: Директором Товариства; за вимогою Учасників, що представляють 20% від загальної кількості голосів, якщо на протязі 30 днів із дня надходження відповідної заяви з вимогою скликання позачергових загальних зборів учасників представник загальних зборів учасників Товариства не виконає зазначену вимогу, подавець заяви мас право скликати збори учасників самостійно.

Відповідно до пункту 7.21 Статуту дата і місце проведення зборів учасників і його порядок денний оголошується шляхом розсилки письмового повідомлення (заказник лист, телекс, факс) всім учасникам не пізніше, чим за 30 днів до дати початку зборів.

Відповідно до пункту 7.33 Статуту керівництво поточною діяльністю товариства здійснює директор товариства, який є виконавчим органом товариства.

Відповідно до пункту 7.34 Статуту директор Товариства обирається загальними зборами учасників товариства строком, що вказаний у контракті з правом пролонгування контракту на новий строк.

Відповідно до пункту 7.38 Статуту виконавчим органом товариства є директор. Директор призначається учасниками товариства. Директор вирішує усі питання діяльності товариства, за винятком тих, що належать до виключної компетенції учасників. Учасники товариства можуть винести рішення про передачу частини повноважень, що належать їм, до компетенції директору. Директор підзвітний учасникам і організує виконання його рішень. Директор не вправі приймати рішення, обов`язкові для учасників товариства. Директор діє від імені товариства в межах, встановлених законом України "Про господарські товариства" та статутом. Директор має право без довіреності виконувати дії від імені товариства.

11.08.2025 ОСОБА_1 звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" ОСОБА_2 , ОСОБА_3 із заявою в якій просив припинити правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" з 11.09.2025.

11.08.2025 ОСОБА_1 звернувся до засновника (учасника) Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" ОСОБА_3 із повідомленням про проведення позачергових загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" яким повідомив про скликання позачергових загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" код 40248607 на 11.09.2025. Місце проведення позачергових Загальних зборів: 11.09.2025 року о 10:00 за адресою АДРЕСА_1 . На порядок денний учасникам товариства запропоновано наступні питання. 1. звільнення директора Товариства ОСОБА_1 .. 2. визначення особи, якій передаються документація та печатки.

11.08.2025 ОСОБА_1 звернувся до засновника (учасника) Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" ОСОБА_2 із повідомленням про проведення позачергових загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" яким повідомив про скликання позачергових загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" код 40248607 на 11.09.2025. Місце проведення позачергових Загальних зборів: 11.09.2025 року о 10:00 за адресою АДРЕСА_1 . На порядок денний учасникам товариства запропоновано наступні питання. 1. звільнення директора Товариства ОСОБА_1 . 2. визначення особи, якій передаються документація та печатки.

ОСОБА_1 зазначає, що ним виконано всі умови для того щоб припинити трудові відносини з представництва та управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", однак відповідач не вчинив дій щодо припинення з позивачем відносин з представництва та управління товариством (звільнення з посади директора), що і є причиною виникнення спору.

Предметом спору є визнання припиненими правовідносин з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та ОСОБА_1 , зобов`язання Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради внести запис про зміну до відомостей про керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОСДНІПРО", що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань шляхом виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу: "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" запису про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО".

Предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з припиненням повноважень позивача із займаної посади; порушення суб`єктивного права, за захистом якого позивач звернувся до суду.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Згідно зі статтею 3 Кодексу законів про працю України до трудових відносин належать відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього (стаття 4 Кодексу законів про працю України).

За приписом частини четвертої статті 13 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання.

Відповідно до частин 1, 2 статті 97 Цивільного кодексу України управління товариством здійснюють його органи.

Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Згідно із статтею 99 Цивільного кодексу України загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад.

Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього Кодексу.

Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Корпоративні права учасників товариства є об`єктом захисту, визначеного статтею 13 Конституції України, зокрема, у спосіб, передбачений частиною третьою статті 99 Цивільного кодексу України, згідно з якою повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

У мотивувальній частині Рішення № 1-рп/2010 Конституційного Суду України від 12 січня 2010 року у справі №1-2/2010 за конституційним зверненням Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний фінансово-правовий консалтинг" про офіційне тлумачення частини третьої статті 99 Цивільного кодексу України зазначено, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством.

Відповідно до частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Припинення повноважень члена виконавчого органу товариства відповідно до частини третьої статті 99 Цивільного кодексу України є дією уповноваженого органу товариства, спрямованою на унеможливлення здійснення членом його виконавчого органу управлінської діяльності. Необхідність такої норми зумовлена специфічним статусом члена виконавчого органу, який отримав від уповноваженого органу товариства право на управління.

За природою корпоративних відносин, юридичній особі приватного права, органу управління, учасникам товариства має бути надано можливість у будь-який час оперативно відреагувати на дії особи, яка здійснює представницькі функції зі шкодою (чи можливою шкодою) для інтересів товариства, шляхом позбавлення її відповідних повноважень.

За змістом положень частини третьої статті 99 Цивільного кодексу України компетентному (уповноваженому) органу товариства надано право припиняти повноваження члена виконавчого органу у будь-який час, на свій розсуд, з будь-яких підстав чи без зазначення жодних підстав.

Така форма захисту є специфічною дією носіїв корпоративних прав у відносинах з особою, якій вони довірили здійснювати управління товариством, і не може розглядатися в площині трудового права.

Отже, здійснення компетентним органом господарюючого суб`єкта права на усунення від посади відповідно до статті 99 Цивільного кодексу України можливе в порядку реалізації ним своїх корпоративних прав у разі, якщо інше не передбачене статутом.

Така правова позиція викладена, зокрема, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.02.2021 у справі № 753/17776/19, постанові Верховного Суду від 02.08.2022 у справі № 908/273/21, постанові Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 910/8343/21.

Верховний Суд у постанові від 04.05.2023 у справі №911/3656/20 дійшов висновку, що при вирішенні питання щодо порушення прав позивача, зокрема, права на зайняття посади голови, має значення не наявність підстав для припинення повноважень посадової особи, а дотримання органом управління (загальними зборами, наглядовою радою) передбаченої цивільним законодавством та установчими документами юридичної особи процедури ухвалення рішення про таке припинення.

Припинення повноважень генерального директора як виконавчого органу підприємства за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника на підставі положень Кодексу законів про працю України. Саме тому можливість припинення повноваження генерального директора підприємства як виконавчого органу міститься не в приписах Кодексу законів про працю України, а в статті 99 Цивільного кодексу України, тобто не є предметом регулювання трудового права.

Реалізація власником підприємства корпоративних прав шляхом звільнення його генерального директора стосується також наділення його повноваженнями на управління підприємством або позбавлення таких повноважень на управління підприємством. Хоч таке рішення може мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Здійснення компетентним органом господарюючого суб`єкта права на усунення від посади відповідно до статті 99 Цивільного кодексу України можливе в порядку реалізації ним своїх корпоративних прав у разі, якщо інше не передбачене статутом.

Якщо статутом передбачено підстави звільнення, усунення від виконання своїх повноважень одним з органів управління кооперативом, такі спори мають розглядати в залежності від причини звільнення, зазначеної у відповідному рішенні компетентного (уповноваженого) органу.

Таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.10.2020 у справі №683/351/16-ц.

За таких обставин, звільнення директора товариства з обмеженою відповідальністю можливе лише за умови прийняття відповідного рішення загальними зборами учасників Товариства, тобто, внаслідок прийняття управлінського рішення.

Конституційний Суд України у Рішеннях від 07.07.2004 № 14-рп/2004, від 16.10.2007 № 8-рп/2007 та від 29.01.2008 № 2-рп/2008 визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 06.09.2023 у справі №127/27466/20 (провадження №12-10гс23) за загальним правилом створення (обрання) виконавчого органу товариства відбувається за рішенням загальних зборів учасників товариства (частина перша статті 99 Цивільного кодексу України, пункт 7 частини другої статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" або в окремих випадках - наглядової ради товариства (частина друга статті 38 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю"). Це рішення породжує між особами, яких воно стосується, корпоративні відносини, у яких обрана особа наділяється повноваженнями з управління.

Ці корпоративні відносини також є підставою для виникнення відносин представництва товариства перед третіми особами, а також трудових відносин, що регулюються законодавством про працю, та виникають у зв`язку з укладенням в установленому порядку (частина дванадцята статті 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю") з одноосібним виконавчим органом (членом колегіального виконавчого органу) трудового договору (контракту).

Такий трудовий договір (контракт) може визначати окремі аспекти діяльності одноосібного виконавчого органу (члена колегіального виконавчого органу) як працівника товариства, зокрема, строк здійснення ним повноважень; права, обов`язки і відповідальність сторін (у тому числі матеріальну); умови матеріального забезпечення; умови звільнення з посади (у тому числі дострокового).

Так, матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 був призначений на посаду директора на підставі рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" що оформлене протоколом №23/03-2023 від 23.03.2023, доказів укладення трудового договору (контракту) в порядку, передбаченому частиною дванадцятою статті 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" до суду не надано.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі №127/27466/20 (провадження №12-10гс23) дійшла висновку про те, що оскільки з позивачем трудовий контракт не укладався, між позивачем та Товариством не виникав спір стосовно припинення такого правочину. Відтак неправильними є висновки судів попередніх інстанцій та доводи учасників цієї справи про необхідність застосування у спірних правовідносинах норм КЗпП України, зокрема статті 38 цього Кодексу, яка визначає порядок розірвання трудового договору, укладеного на невизначений строк, з ініціативи працівника.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі №127/27466/20 (провадження №12-10гс23), водночас в обох випадках - коли особу обрано до складу виконавчого органу (між товариством та особою встановлені відносини управління товариством) та укладено трудовий договір (встановлені трудові відносини) і коли існують тільки відносини з управління товариством без укладення трудового договору - саме відносини з управління товариством, у яких директору надані відповідні повноваження, за здійснення яких він несе встановлену законом відповідальність, становлять основу відносин між товариством та цією особою.

Статтею 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" передбачено, що повноваження одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу можуть бути припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень лише шляхом обрання нового одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу або тимчасових виконувачів їхніх обов`язків. У разі припинення повноважень одноосібного виконавчого органу або члена колегіального виконавчого органу договір із цією особою вважається припиненим. Статутом товариства може бути передбачено вимогу про обрання нових членів чи тимчасових виконувачів обов`язків для всіх членів колегіального виконавчого органу.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства (частина перша статті 98 Цивільного кодексу України).

Статтею 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" передбачено, що загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, зокрема, з ініціативи виконавчого органу товариства (пункт 1 цієї статті).

Порядок скликання загальних зборів учасників товариства визначено статтею 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", частина перша якої передбачає, що загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.

Матеріалами справи підтверджується, що 11.08.2025 ОСОБА_1 звернувся до засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" ОСОБА_3 та ОСОБА_2 із заявою в якій просив припинити його правовідосини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" з 11.09.2025 та із повідомленням про проведення позачергових загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" яким повідомив про скликання позачергових загальних Зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" код 40248607 на 11.09.2025. Місце проведення позачергових Загальних зборів: 11.09.2025 о 10:00 за адресою АДРЕСА_1 . На порядок денний учасникам товариства запропоновано наступні питання. 1. звільнення директора Товариства ОСОБА_1 2. визначення особи, якій передаються документація та печатки.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 17.02.2020 по справі №462/5997/17, особливістю звільнення директора товариства, на відміну від іншого працівника, є те, що дана особа є керівною і звільняється не лише на підставі вимог КЗпП України, а й з урахуванням вимог Закону України "Про господарські товариства", відповідно до якого має право самостійно ініціювати скликання загальних зборів товариства.

Отже, директор Товариства користується такими ж правами як і будь-який інший працівник.

Разом з тим, особливість звільнення директора із займаної посади полягає в тому, що воно відбувається за рішенням загальних зборів учасників Товариства.

Системний аналіз положень статті 38 Кодексу законів про працю України, статті 145 Цивільного кодексу України, статей 58, 60, 62 Закону України "Про господарські товариства" дає підстави для висновку, що праву директора товариства на звільнення за власним бажанням кореспондує обов`язок учасників товариства провести загальні збори та розглянути заяву директора про звільнення і створення виконавчого органу.

Судом було встановлено, що позивачем дотримано приписи законодавства щодо порядку скликання загальних зборів учасників товариства, що передбачено статтею 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Статутом, а також порядку звільнення з посади за власним бажанням, що передбачений статтею 38 Кодексу законів про працю України.

Однак, до цього часу заява позивача про звільнення зборами учасників відповідача у встановленому порядку не розглянута, рішення про звільнення не прийнято.

ОСОБА_1 просить суд визнати припиненими правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та ОСОБА_1

Тому, оскільки, як було встановлено вище, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання трудових відносин припиненими (правовідносини з управління) - то їх має бути припинено не ретроспективно (що означало б прийняття судом рішення про встановлення факту, а не про вирішення спору), а саме з дати набрання судовим рішенням законної сили.

Аналогічні висновки містяться в постанові Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2024 у справі №922/4475/23, яка постановою Верховного Суду від 28.08.2024 залишена без змін.

Державний реєстратор при здійсненні будь-яких реєстраційних дій керується Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", який є спеціальним Законом, що регулює відносини, які виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб-підприємців.

Відповідно до пункту 13 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі, зокрема, містяться відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

У частині першій статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" визначено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації та судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі.

Вимога про виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу: "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" запису про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" є похідною від першої позовної вимоги про визнання припиненими правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та ОСОБА_1 .

Суд вважає, що наявність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про те, що ОСОБА_1 є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" порушує його права, оскільки дана інформація є у вільному доступі та використовується користувачами реєстру.

Позивач позбавлений можливості виключити інформацію щодо себе, як керівника відповідача у встановлений Законом спосіб та порядок, шляхом надання державному реєстратору документів визначених статті 17 Закону про реєстрацію, при цьому уповноважений на звільнення керівника орган підприємства не розглянув по суті заяву позивача про звільнення протягом передбачених законодавством строків, не виконав покладені на нього обов`язки, тим самим допустив порушення трудових прав позивача.

У постанові Верховного Суду від 05.02.2020 у справі №914/393/19 зроблено висновок, що як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Процедура звільнення директора із займаної посади внаслідок припинення трудових відносин з товариством має супроводжуватись виключенням директора з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Верховний Суд у постанові від 24.12.2019 у справі №758/1861/18 зазначив, що факт припинення повноважень директора як посадової особи законодавець пов`язує із моментом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З огляду на прийняття судом рішення щодо припинення трудових відносин позивача з відповідачем-1 та з метою забезпечення ефективності наданого судового захисту і унеможливлення необхідності вчинення будь-яких інших заходів задля захисту визначеного інтересу позивача, суд дійшов висновку про те, що із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань підлягає виключенню відомості про ОСОБА_1 , як про керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО".

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням викладеного позовні вимоги підлягають задоволенню в частині припинення правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" та ОСОБА_1 , з дня набрання рішення суду законної сили, виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу: "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" запису про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО".

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", з урахуванням норм частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Позивачем в позовній заяві об`єднано дві вимоги немайнового характеру, отже, сума судового збору за подання даного позову через систему "Електронний суд" складала 4 844,80 грн (6 056,00 грн х 0,8).

Разом з тим, при зверненні до господарського суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6 056,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №2.384916313.1 від 04.11.2025 на суму 6 056,00 грн.

Зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України підтверджено випискою.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Цією статтею унормовано підстави повернення судового збору, зокрема зазначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Таким чином, підлягає поверненню з державного бюджету сума 1 211,20 грн (6 056,00 грн - 4 844,80 грн), як надмірно сплачена позивачем при зверненні з позовом до суду.

Оскільки на час ухвалення рішення у справі клопотання особи, яка сплатила судовий збір не подано. господарський суд при ухваленні рішення не вирішує питання про повернення судового збору з Державного бюджету.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторін пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 231, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО", до відповідача-2: Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про визнання правовідносин з управління припиненими, зобов`язання внести запис про зміну відомостей про керівника задовольнити частково.

Припинити правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" (адреса реєстрації: 49000, м. Дніпро, вулиця. Адміральська, буд 81; ), що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" (адреса реєстрації: 49000, м. Дніпро, вулиця Адміральська, буд 81; ) та ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) з дня набрання рішенням суду законної сили.

Виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу: "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" запис про ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" (адреса реєстрації: 49000, м. Дніпро, вулиця Адміральська, буд 81; ).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКОС-ДНІПРО" (адреса реєстрації: 49000, м. Дніпро, вулиця Адміральська, буд 81; ) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) 2 422,40 грн витрат по сплаті судового збору.

В решті позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 16.12.2025

Суддя Ю.А. Бажанова