ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2025 р. м.Київ Справа№ 910/3027/24 (911/643/25)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Остапенка О.М.

Сотнікова С.В.

за участю секретаря судового засідання Яценко І.В.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 16.12.2025

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025

у справі № 910/3027/24 (911/643/25) (суддя Чеберяк П.П.)

за позовом Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі позивача: Київської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України»

про витребування земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

Рух справи та короткий зміст заяви

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/3027/24 за заявою Кучака Юрія Федоровича про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» на стадії процедури розпорядження майном, введеної ухвалою Господарського суду м. Києва від 01.04.2024.

Керівник Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі позивача: Київської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» про витребування земельної ділянки, в якому просило суд витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації () із незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» () земельну ділянку лісового фонду з кадастровим номером :06:012:0016 площею 2,5 га.

Позовна заява мотивована тим, що у приватній власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» () перебуває земельна ділянка площею 2,5 га із кадастровим номером :06:012:0016 (цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд), яка за твердженням прокурора належить до земель лісогосподарського призначення, набута Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» у приватну власність всупереч порядку зімни цільового призначення земельних ділянок, визначеному ст. 20 Земельного кодексу України, ст. 57 Лісового кодексу України без погодження відповідним органом державної влади з питань лісового господарства, що в свою чергу порушує права та інтереси держави в особі власника Київської обласної державної адміністрації використовувати спірну земельну ділянку.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви про витребування земельної ділянки додаються: платіжна інструкція про сплату судового збору; інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Pеєстру прав власності на нерухоме майно; витяг з Державного земельного кадастру про право власності та речові права; копія Договору про задоволення вимог іпотекодержателя № 2915 від 24.11.2021 (примірник з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно); копія інформації філії «Київське лісове господарство» ДП «Ліси України» № 255/20.14-2024 від 21.11.2024 (з додатками), копія викопіювання з кадастрової карти Національної кадастрової системи України; копія запиту Обухівської окружної прокуратури від 21.11.2024 за № 56-10089 Bих-24; копія відповіді ВО «Укрдержліспроект» зa № 03/1408-24 від 21.11.2024; копія запиту Обухівської окружної прокуратури від 21.11.2024 за № 56-10090 Bиx-24; копія відповіді Головного управління Держгеокадастру у м.Києві та Київській області № 10-10-0.331-11725/2-24 від 03.12.2024; копія листа Обухівської окружної прокуратури від 15.01.2025 № 56-355 вих-25 у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»; копія відповіді Київської обласної державної адміністрації № 447/08/09.02-N/2025 від 21.01.2025; копія повідомлення позивачу у порядку, передбаченому ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», копія наказу про призначення на посаду підписанта; витяг з Державного земельного кадастру із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок; документи, що підтверджують направлення сторонам копій позову з додатками.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.02.2025 № 911/643/25 позовну заяву Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі позивача: Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» про витребування земельної ділянки передано до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи № 910/3027/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»».

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 12.03.2025 справу № 910/3027/24 (911/643/25) передано на розгляд судді Чеберяку П.П.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.03.2025 прийнято позовну заяву Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» про витребування земельної ділянки до розгляду в межах справи № 910/3027/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України».

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 09.06.2025 позовну заяву Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" про витребування земельної ділянки в межах справи № 910/3027/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" залишено без руху, у зв`язку з необхідністю надання позивачем документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви на підставі ч. 6 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 позовну заяву Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про витребування земельної ділянки в межах справи № 910/3027/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» залишено без розгляду, з огляду на те, що прокурором не було усунуто недоліків позовної заяви, встановлені судом в ухвалі Господарського суду міста Києва від 09.06.2025.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області та узагальнення її доводів

Не погодившись з постановленою ухвалою, Керівник Обухівської окружної прокуратури, подав апеляційну скаргу, в який просив суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) про залишення позову без розгляду і направити справу продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права та з невірним застосуванням норм матеріального права, у зв`язку із чим наявні підстави для її скасування.

Скаржник зазначав, що при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції неправильно та безпідставно застосовано неіснуючі на момент подання позову норми матеріального права, а саме: ч.5 ст. 390 Цивільного Кодексу України, п.2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 4292-IX ) i процесуального права, а саме ч. 6 ст. 164, абз. 3 ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, скаржник зазначає, що судом першої інстанції грубого порушено норми процесуального права, а саме ст. 2, ч.3 ст. 3, ст. 7, ст. 11, ст. 14, ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України), а також безпідставно не застосовано норми Конституції України як норми прямої дії, а саме cт. 8, aбз. 4 ст. 13, ст. 55, ст. 58, ст. 129 Конституції України, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка підлягає скасуванню.

Короткий зміст відзиву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» на апеляційну скаргу Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області.

26.09.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» через систему «Електронний суд» надійшов відзив на апеляційну скаргу Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області, який прийнято судом до розгляду у відповідності до приписів ст. 119, 263 Господарського процесуального кодексу України, і в якому товариство просило залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін як таку, що постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

У відзиві наголошувалось на тому, що:

- апеляційна скарга прокуратури є необґрунтованою, оскільки ухвала Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 про залишення позову без розгляду відповідає нормам Господарського процесуального кодексу України та Закону України № № 4292-IX;

- позивачем не було усунуто недоліки позовної заяви у встановлений судом строк (з 13.06.2025 по 23.06.2025), зокрема шляхом внесення коштів на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, попри зворотню дію Закону та відсутність доказів недобросовісності відповідача;

- позивач не звертався до суду із клопотанням про продовження строку для усунення недоліків, встановлених ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2025.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2025, справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області передано раніше визначеному складу колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді Іоннікова І.А., Кравчук Г.А.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2025, у зв`язку з із звільненням судді Іоннікової І.А., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем) з посади судді Північного апеляційного господарського суду у відставку, справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді - Кравчук Г.А., Тарасенко К.В.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 08.08.2025, справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області передано раніше визначеному складу колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді - Кравчук Г.А., Тарасенко К.В.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 13.08.2025, справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області передано раніше визначеному складу колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді - Кравчук Г.А., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.08.2025 апеляційну скаргу Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) залишено без руху, роз`яснено скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази, попереджено Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику, копію ухвали надіслано учасникам справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2025, у зв`язку з із відпусткою судді Кравчука Г.А., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді - Тарасенко К.В., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2025 заяву головуючого судді Коробенка Г.П., суддів Тарасенко К.В. та Тищенко А.І. про самовідвід було задоволено, справу № 910/3027/24 (911/643/25) передано на повторний автоматизований розподіл відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2025 у зв`язку з із самовідводом головуючого судді Коробенко Г.П., судді Тарасенко К.В., Тищенко А.І., справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Станік С.Р., судді Остапенко О.М., Сотніков С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.09.2025 прийнято справу № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Станік С.Р., судді Остапенко О.М., Сотніков С.В., витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/3027/24 (911/643/25) та зобов`язано невідкладно надіслати їх до Північного апеляційного господарського суду, відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги/

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.09.2025 клопотання Обухівської окружної прокуратури про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) про залишення позовної заяви без розгляду - задоволено, поновлено скаржнику строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25), розгляд справи № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Обухівської окружної прокуратури Київської області призначено на 21.10.2025.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2025 оголошено перерву в розгляді справи № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 до 25 листопада 2025 року.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 відкладено розгляд справи № 910/3027/24 (911/643/25) за апеляційною скаргою Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 до 16 грудня 2025 року.

Відповідно до статті 64 Конституції України права громадян на звернення до суду та отримання правничої допомоги не можуть бути обмежені, а мають реалізовуватися з урахуванням умов існуючого воєнного стану.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників справи на участь у судовому засіданні та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку розглянути справу у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав, в умовах запровадженого і діючого воєнного стану.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

В судове засідання 16.12.2025 з`явились:

- представник скаржника прокурор Обухівської окружної прокуратури Київської області, який підтримав доводи апеляційної скарги, просив апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) задовольнити, ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

- представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»», яка проти доводів апеляційної скарги Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області заперечував, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а оскаржувану ухвалу залишити без змін, як таку, що постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права;

- представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», підтримав позицію скаржника, просив ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Інші учасники справи своїх представників в судове засідання не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У відповідності до вимог ч. 5 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Ч.12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки представники учасників справи, що не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась, суду не наведено обставин, за яких спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка представників учасників справи у судове засідання за умови належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що підстави для відкладення розгляду апеляційної скарги - відсутні.

Від інших учасників справи відзиви на апеляційну скаргу не надходили, проте, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції (ч. 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України).

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як підтверджується наявними матеріалами справи, Керівник Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі позивача: Київської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» про витребування земельної ділянки, в якому просило суд витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації () із незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» () земельну ділянку лісового фонду з кадастровим номером :06:012:0016 площею 2,5 га.

Позовна заява мотивована тим, що у приватній власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» () перебуває земельна ділянка площею 2,5 га із кадастровим номером :06:012:0016 (цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд), яка за твердженням прокурора належить до земель лісогосподарського призначення, набута Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» у приватну власність всупереч порядку зімни цільового призначення земельних ділянок, визначеному ст. 20 Земельного кодексу України, ст. 57 Лісового кодексу України без погодження відповідним органом державної влади з питань лісового господарства, що в свою чергу порушує права та інтереси держави в особі власника Київської обласної державної адміністрації використовувати спірну земельну ділянку.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви про витребування земельної ділянки додаються: платіжна інструкція про сплату судового збору; інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Pеєстру прав власності на нерухоме майно; витяг з Державного земельного кадастру про право власності та речові права; копія Договору про задоволення вимог іпотекодержателя № 2915 від 24.11.2021 (примірник з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно); копія інформації філії «Київське лісове господарство» ДП «Ліси України» № 255/20.14-2024 від 21.11.2024 (з додатками), копія викопіювання з кадастрової карти Національної кадастрової системи України; копія запиту Обухівської окружної прокуратури від 21.11.2024 за № 56-10089 Bих-24; копія відповіді ВО «Укрдержліспроект» зa № 03/1408-24 від 21.11.2024; копія запиту Обухівської окружної прокуратури від 21.11.2024 за № 56-10090 Bиx-24; копія відповіді Головного управління Держгеокадастру у м.Києві та Київській області № 10-10-0.331-11725/2-24 від 03.12.2024; копія листа Обухівської окружної прокуратури від 15.01.2025 № 56-355 вих-25 у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»; копія відповіді Київської обласної державної адміністрації № 447/08/09.02-N/2025 від 21.01.2025; копія повідомлення позивачу у порядку, передбаченому ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», копія наказу про призначення на посаду підписанта; витяг з Державного земельного кадастру із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок; документи, що підтверджують направлення сторонам копій позову з додатками.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 09.06.2025 позовну заяву Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" про витребування земельної ділянки в межах справи № 910/3027/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" залишено без руху, у зв`язку з необхідністю надання позивачем документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви на підставі ч. 6 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до наявного в матеріалах справи повідомлення про доставку процесуального документа до електронного кабінету особи, ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2025 про залишення позовної заяви без руху було доставлено до електронного кабінету прокурора 13.06.2025 о 21:45 год. Інформацію про доставку документа було отримано судом 14.06.2025 об 09:52 год.

Відтак, з урахуванням приписів статті 116 Господарського процесуального кодексу України, прокурор повинен був усунути недоліки позовної заяви у строк до 23.06.2025.

20.06.2025 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від прокурора надійшли пояснення на ухвалу про залишення позову без руху.

Зі змісту вказаної заяви вбачається, що прокурором не було виконано вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 09.06.2025 шляхом надання позивачем документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки.

У заяві зазначено, що прокурор не вбачає підстав для виконання вимог суду та усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, мотивуючи це тим, що Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» (далі Закон № 4292-ІХ) набув чинності після його звернення до суду з даною позовною заявою, а відтак є безпідставним застосування ч. 6 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, яка не має зворотної дії у часі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 позовну заяву Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про витребування земельної ділянки в межах справи № 910/3027/24 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»» залишено без розгляду, з огляду на те, що прокурором не було усунуто недоліків позовної заяви, встановлені судом в ухвалі Господарського суду міста Києва від 09.06.2025.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що прокурором не усунуто недоліки позовної заяви шляхом надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до п. 6 ч. 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема про повернення заяви позивачеві.

Згідно ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Згідно з положеннями частини першої статті 124 Конституції України, правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Суд, здійснюючи правосуддя, забезпечує захист гарантованих Конституцією України та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави (підпункт 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі про призначення судом більш м`якого покарання від 2 листопада 2004 року № 15-рп/2004). Тому в контексті статті 55 Конституції України органи судової влади здійснюють функцію захисту майнових і немайнових прав та охоронюваних законом інтересів фізичних або юридичних осіб у сфері цивільних і господарських правовідносин.

За змістом рішення Конституційний Суд України від 01.12.2004 року у справі №1-10/2004 року щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний інтерес), поняття "право" та "охоронюваний законом інтерес" особи, що вживаються в законах, знаходяться у логічно- смисловому зв`язку та означають прагнення до користування матеріальним та/або нематеріальним благом, легітимний дозвіл, що є об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних потреб особи, які не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально- правовим засадам.

Частинами 1-4 статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 1 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що Господарський процесуальний кодекс України, визначає юрисдикцію та повноваження господарських судів, встановлює порядок здійснення судочинства у господарських судах.

Частинами 2, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Як свідчать матеріали справи, позовну заяву Обухівською окружною прокуратурою Київської області подано до суду 19.02.2025 (відбиток штампу канцелярії суду першої інстанції), і станом на дату звернення прокурора з позовом до суду діяла редакція ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, що складалася з п`яти частин, якою визначено перелік документів, що додаються до позовної заяви.

Так, ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній на момент звернення прокурора з позовом) визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України в редакції, чинній на момент звернення прокурора з позовом) визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, (в редакції, чинній на момент звернення прокурора з позовом) передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Частиною 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній на момент звернення прокурора з позовом) визначено, до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Частиною 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України? в редакції, чинній на момент звернення прокурора з позовом) визначено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2025 позовну заяву прокурора було залишено без руху, встановлено прокурору строк для усунення її недоліків - протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали та спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання позивачем документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви на підставі ч. 6 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції послався на те, що 09.04.2025 набрав чинності Закон України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» (далі - Закон України № 4292-IX), яким доповнено статтю 390 Цивільного кодексу України частиною п`ятою наступного змісту: "Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

Також, статтю 391 Цивільного кодексу України доповнено частиною 2 наступного змісту: "Якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу".

Статтю 164 Господарського процесуального кодексу України доповнено частиною шостою такого змісту: "У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

Частину другу статті 174 Господарського процесуального кодексу України доповнено абзацом третім такого змісту: "Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму".

Отже, відповідні зміни до вищезазначених норм набрали чинності з 09.04.2025.

Поряд із цим, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №4292-ІХ передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо:

нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом;

нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними доводами місцевого суду, про те, що державою було регламентовано порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, який буде спрямований на відшкодування вартості майна в разі задоволення позову.

Крім того, заперечення прокурора щодо того, що ч. 6 ст. 164 ГПК України не має зворотної дії в часі, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними оскільки, відповідно до п. 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №4292-IX, його норми застосовуються до справ, у яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності законом (09.04.2025), з огляду на те, що у даній справі, рішення по суті не ухвалено, а вимоги щодо внесення вартості майна на депозитний рахунок суду є обов`язковими.

З урахуванням наведеного, оцінивши наявні у справі докази як кожен окремо, так і в сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи скаржника стосовно необґрунтованості висновків суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі - не знайшли свого підтвердження під час апеляційного провадження та спростовуються наявними матеріалами справи та встановленими обставинами.

З огляду на наведене, судом першої інстанції обґрунтовано постановлено оскаржувану ухвалу, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції.

Крім того, заява Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», про зупинення провадження у справі задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Обґрунтовуючи необхідність зупинення провадження у справі, заявник, посилаючись на положення п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, вказував про те, що в провадженні Верховного Суду знаходиться аналогічна справа № 922/2555/21 за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Харківської області від 07.05.2025 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.06.2025. Ухвалою від 10.09.2025 Верховний Суд передав справу № 922/2555/21 на розгляд Великої Палати Верховного Суду. У своїй ухвалі Верховний Суд зазначив, що в судах усіх інстанцій господарської юрисдикції перебуває велика кількість аналогічних справ про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади за позовами прокурорів, які звернулись до суду як самостійні позивачі, і такі справи прийняті судами до провадження після їх направлення Верховним Судом на новий розгляд.

Отже, заявник зазначив, що від вирішення проблеми, яка стосується зворотної дії у часі положень частини шостої статті 164 Господарського процесуального кодексу України, залежатиме правильність розгляду таких видів спорів, а також сприятиме формуванню однозначної практики судів з цього питання, зокрема, щодо порядку застосовуванню вимог частини шостої статті 164 Господарського процесуального кодексу України при зверненні прокурорів в інтересах держави з позовними заявами про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади у разі подання таких позовів до набрання чинності Законом № 4292-ІХ.

Відповідно до положень п. 7 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/Review/131426253) ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 29.10.2025 справу № 922/2555/21 за позовом виконувача обов`язків керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, фізичної особи - підприємця Ільїної Тетяни Миколаївни, фізичної особи, про визнання незаконним та скасування додатка до рішення, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень та витребування нежитлових приміщень, за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.06.2025 та ухвалу Господарського суду Харківської області від 07.05.2025 повернуто Верховному Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду для розгляду, у зв`язку з відсутність підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Враховуючи, що підстава для зупинення провадження, передбачена п.7 ч.1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, відпала у зв`язку з поверненням справи № 922/2555/21 до Верховного Суду для подальшого розгляду, заява Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про зупинення провадження у справі - задоволенню не підлягає.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Частиною 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, а ухвала суду першої інстанції постановлена з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, обумовлені ст. 277 Господарського процесуального кодексу України підстави для скасування ухвали - відсутні за наведених скаржником доводів та обґрунтувань.

Розподіл судових витрат

Згідно із ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника, в розмірах, визначених Законом України «Про судовий збір».

Керуючись ст. ст. 129, 240, 255, 269, 270, 273, 275, 276, 280-284 Господарського процесуального кодексу України, ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.07.2025 у справі № 910/3027/24 (911/643/25) - залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали справи № 910/3027/24 (911/643/25) повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано: 19.12.2025.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді О.М. Остапенко

С.В. Сотніков