ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 грудня 2025 року м. ОдесаСправа № 916/3745/25
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Ярош А.І.,

суддів: Діброви Г.І., Принцевської Н.М.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів

при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 року про призначення експертизи та зупинення провадження, повний текст якої складено 03.11.2025, суддя в І інстанції Літвінов С.В.,

у справі №916/3745/25

за позовом:

1. ОСОБА_1 ;

2.Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан А";

3. ОСОБА_2 ;

4. ОСОБА_3 ;

5. ОСОБА_4

до відповідачів:

1.Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент";

2. Акціонерного товариства "Херсонобленерго"

про солідарне стягнення коштів

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕРИДІАН А", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулись до Господарського суду Одеської області із позовною заявою до Товариство з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ", Акціонерне товариство "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО", у якій просили суд:

-стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та Акціонерного товариства "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан А" суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 3235758 грн. 66 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 606 948 грн. 23 коп.

-стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та Акціонерного товариства "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_1 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 393515 грн. 44 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 73813 грн. 76 коп.

-стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та Акціонерного товариства "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_2 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 4530146 грн. 39 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 849743 грн. 33 коп.

-стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та Акціонерного товариства "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_3 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 19350426 грн. 64 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 3 629 661 грн. 05 коп.

-стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" та Акціонерного товариства "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" на користь ОСОБА_4 суму компенсації (з інфляційними втратами та 3% річних) за примусово вилучені акції АТ "ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО" в розмірі 8426454 грн. 85 коп., відсотки за користування чужими грошовими коштами (недоплата компенсації за примусово вилучені акції) на загальну суму 1580594 грн. 35 коп.

Ухвалою місцевого господарського суду від 29.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

В подальшому, 13.10.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ" надійшло клопотання про призначення судової економічної експертизи, у який заявник просив на вирішення експертів Київського відділення Львівського НДІСЕ поставити наступне питання:

- Яка вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" визначена за майновим методом станом на 08.12.2020?

- Яка ринкова вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

- Якому методу оцінки має бути надана перевага з метою визначення ринкової вартості однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент" про призначення судової економічної експертизи задоволено частково. Призначено у справі № 916/3745/25 судову економічну експертизу. Проведення судової експертизи доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Рішельєвська, 8, м. Одеса, 65026).

На вирішення судової економічної експертизи поставлено питання:

- Яка вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" визначена за майновим методом станом на 08.12.2020?

- Яка ринкова вартість однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

- Якому методу оцінки має бути надана перевага з метою визначення ринкової вартості однієї акції АТ "Херсонобленерго" станом на 08.12.2020?

Витрати по оплаті проведення судової комплексної експертизи покладено на Товариство з обмеженою відповідальністю "ВС груп менеджмент" Зобов`язано сторін на вимогу експерта надати у його розпорядження документи та матеріали, необхідні для проведення експертизи. Попереджено судового експерта (експертів), який (які) безпосередньо проводитиме експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України. Провадження у справі № 916/3745/25 - зупинено. В іншій частині клопотання відмовлено.Матеріали справи № 916/3745/25 надіслано на адресу Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Рішельєвська, 8, м. Одеса, 65026) для проведення експертного дослідження.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , в якій останній просить ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.12.2025 у справі №916/3745/25 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25; встановлено учасникам справи строк для подання відзивів на апеляційну скаргу, а також будь-яких заяв чи клопотань з процесуальних питань, оформлених відповідно до статті 170 Господарського процесуального кодексу України, разом з доказами направлення останніх іншим учасникам процесу - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали. Попереджено учасників процесу про наслідки подання відзивів на апеляційну скаргу, а також письмових заяв чи клопотань не у строк, встановлений судом, у вигляді їх залишення без розгляду.

15.12.2025 до суду апеляційної інстанції від представника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів у справі №916/3745/25.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що позовна заява у цій справі була подана 11.09.2025, суд першої інстанції від самого початку розподілу справи до розгляду очевидно застосовував процесуальні механізми з метою затягування розгляду справи в інтересах Відповідачів, а також спостерігається, що такі ж механізми продовжують застосовуватись і на стадії апеляційного розгляду справи, тому у Позивачів у цій справі №916/3745/25 виникли сумніви щодо неупередженості колегії суддів та їх спроможності вирішувати справу справедливо у відповідності до завдання та принципів господарського судочинства.

Зазначає, що підтвердженням щодо можливого впливу на суддів з боку Відповідачів можуть слугувати журналістські розслідування стану речей, пов`язаних із корупційними скандалами в енергетичній системі, розкриття чим займаються державні призначенці на ключових посадах, які впливають не тільки на судові органи, однак і на експертні установи.

На переконання позивача, існують небезпідставні побоювання щодо штучного затягування розгляду апеляційної скарги даною колегією суддів та розгляду такої апеляційної скарги в інтересах Відповідачів, в умовах великих можливостей Відповідачів впливати на суддів. Як свідчить ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.12.2025 у справі №916/3745/25, станом на теперішній час (15.12.2025) апеляційна скарга до розгляду не призначена, судом надано Відповідачам 10-денний строк для підготування відзиву на апеляційну скаргу. Протягом встановленого строку відзив на апеляційну скаргу Відповідачами не наданий, що свідчить про впевненість Відповідачів про долю поданої Позивачами апеляційної скарги.

Вивчивши доводи заяви представника ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді: Ярош А.І., суддів Діброви Г.І., Принцевської Н.М. від розгляду справи №916/3745/25, судова колегія дійшла наступних висновків.

Частиною першою статті 35 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частини друга, третя статті 35 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини другої статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (частини перша-третя, сьома, восьма, одинадцята статті 39 Господарського процесуального кодексу України).

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

Стаття 6 Конвенції вимагає, що суд у межах своїх повноважень має бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України").

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Частиною третьою статті 38 ГПК України унормовано, що відвід повинен бути вмотивованим.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, апеляційна скарга сформована в системі «Електронний суд» 11.11.2025, зареєстрована в суді апеляційної інстанції 12.11.2025 за вх.№4552/25.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо.

Крім того, згідно з п. 17.5 Перехідних положень ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

На час надходження апеляційної скарги матеріали справи №916/3745/25 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили.

За відсутності вільного доступу до матеріалів справи, необхідних для розгляду скарги, у колегії суддів була відсутня можливість вирішити питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про витребування матеріалів справи №916/3745/25 з суду першої інстанції та відкладення вирішення питання щодо апеляційної скарги до надходження матеріалів справи на адресу апеляційного суду.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 17.11.2025, тобто на п`ятий день з дня надходження апеляційної скарги, відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25 до надходження матеріалів справи на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду; доручено Господарському суду Одеської області надіслати матеріали справи №916/3745/25 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

26.11.2025 до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали справи №916/3745/25.

Відповідно до ст.262 ГПК України про відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу. До відкриття апеляційного провадження учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття апеляційного провадження. Питання про відкриття апеляційного провадження у справі вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, передбаченому статтею 260 цього Кодексу. В ухвалі про відкриття апеляційного провадження зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи. Якщо разом з апеляційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо апеляційна скарга подана з пропуском визначеного цим Кодексом строку, суд у випадку поновлення строку на апеляційне оскарження зупиняє дію оскаржуваного рішення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 267 Господарського процесуального кодексу України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду: 1) з`ясовує питання про склад учасників судового процесу. У разі встановлення, що рішення господарського суду першої інстанції може вплинути на права та обов`язки особи, яка не брала участі у справі, залучає таку особу до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору; 2) визначає характер спірних правовідносин та закон, який їх регулює; 3) з`ясовує обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень; 4) з`ясовує, які обставини визнаються чи заперечуються учасниками справи; 5) вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції; 6) за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача; 7) за клопотанням учасників справи вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову; 8) вчиняє інші дії, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

Відповідно до ст. 263 ГПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Відзив на апеляційну скаргу має містити: 1) найменування суду апеляційної інстанції; 2) ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, - за наявності; 3) обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; 4) у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; 5) перелік матеріалів, що додаються. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Згідно з ч.1 ст.270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

У даному випадку відрахування 5-ти денного строку для вирішення питання щодо руху апеляційної скарги обчислюється з дати надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.12.2025, тобто у строк, встановлений законом, з дня надходження матеріалів справи №916/3745/25 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25; встановлено учасникам справи строк для подання відзивів на апеляційну скаргу, а також будь-яких заяв чи клопотань з процесуальних питань, оформлених відповідно до статті 170 Господарського процесуального кодексу України, разом з доказами направлення останніх іншим учасникам процесу - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали. Попереджено учасників процесу про наслідки подання відзивів на апеляційну скаргу, а також письмових заяв чи клопотань не у строк, встановлений судом, у вигляді їх залишення без розгляду.

15.12.2025, як було зазначено вище, позивач звернувся до суду апеляційної інстанції із заявою про відвід колегії суддів, мотивуючи тим, що суд першої інстанції застосовував процесуальні механізми з метою затягування розгляду справи в інтересах Відповідачів, такі ж механізми продовжують застосовуватись і на стадії апеляційного розгляду справи.

Тобто, єдиною підставою для відводу заявник визначає незгоду з процесуальними рішенням суду першої інстанції та судової колегії апеляційної інстанції та процесуальними діями судів, які здійснюються при розгляді даної справи.

У контексті вказаних доводів у заяві про відвід, суд апеляційної інстанції звертає увагу заявника на приписи частини четвертої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Зазначене підтверджено і у висновку Верховного Суду, викладеного у справі №914/284/19 (постанова від 31.03.2021), відповідно до якого суддя, здійснюючи правосуддя, самостійно, на власний розсуд визначає, які саме процесуальні дії слід вчинити, з урахуванням конкретних обставин справи, ступеня підготовки матеріалів самими сторонами, у тому числі, й розглядає заявлені сторонами клопотання та заяви.

Крім цього, як зазначено у пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Craxi v. Italy» від 07.12.2000 професійні судді мають досвід та підготовку, що дозволяє їм не піддаватись впливу якихось зовнішніх чинників, коли йдеться про судовий розгляд.

При цьому не заслуговують на увагу посилання позивача на те, що позовна заява у цій справі була подана 11.09.2025, а суд першої інстанції від самого початку розподілу справи до розгляду застосовував процесуальні механізми з метою затягування розгляду справи в інтересах Відповідачів, адже процесуальні дії місцевого господарського суду щодо розгляду спору в суді першої інстанції не мають жодного відношення щодо апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 у справі №916/3745/25.

Судова колегія також відзначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» зазначено, що у кожній окремій справі необхідно вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Отже, особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного.

Водночас посилання заявника на затягування розгляду даної справи ґрунтується виключно на припущеннях позивача, не підтверджується жодними належними, допустимими доказами та не може бути підставою для наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності колегії суддів у справі №916/3745/25.

З огляду на викладене судова колегія вважає, що заявником не наведено аргументовано обґрунтованих підстав вважати колегію суддів упередженою чи необ`єктивною, оскільки доводи, викладені у заяві про відвід, є припущенням та зводяться до незгоди сторони з процесуальними діями суду, що в силу імперативного припису частини четвертої статті 35 ГПК України не може бути підставою для відводу.

Учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення. Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Також суд зазначає, що на території України оголошено воєнний стан з 24.02.2022 і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли РФ населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку.

Відтак, оскільки підстави, передбачені статтею 35 Господарського процесуального кодексу України, які перешкоджають розгляду справи, відсутні, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу колегії суддів у складі головуючого судді: Ярош А.І., суддів Діброви Г.І., Принцевської Н.М. від розгляду справи №916/3745/25.

Згідно з ч.3 ст.39 ГПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оскільки колегія суддів вважає заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді: Ярош А.І., суддів Діброви Г.І., Принцевської Н.М. від розгляду справи №916/3745/25 необґрунтованою, справа підлягає передачі для вирішення питання про відвід суддів у порядку, встановленому ст. 32 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 35,38, 39, 232, 233, 234-236, 240, 228, 229, 281, 283 ГПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Визнати необґрунтованим заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів у складі головуючого судді: Ярош А.І., суддів Діброви Г.І., Принцевської Н.М. від розгляду справи №916/3745/25.

Передати справу №916/3745/25 для вирішення питання про відвід колегії суддів у складі головуючого судді: Ярош А.І., суддів Діброви Г.І., Принцевської Н.М. від розгляду справи №916/3745/25 у порядку, встановленому ст. 32 ГПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя А.І. Ярош

Судді: Г.І. Діброва

Н.М. Принцевська