ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття апеляційного провадження

"09" грудня 2025 р. Справа№ 911/1705/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Барсук М.А.

при секретарі: Реуцькій Т.О.

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: Зражевський Д.В.;

від третьої особи-3: не з`явився;

від третьої особи-4: не з`явився;

від третьої особи-5: не з`явився;

від третьої особи-6: не з`явився;

від третьої особи-7: не з`явився;

від апелянта-1: Положенцев С.В.;

від апелянта-2: Ксенз С.О., Щербань Д.М., ордер СЕ № 1120624 від 09.09.2025,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення господарського суду Київської області від 14.04.2023 у справі № 911/1705/22 (суддя - Черногуз А.Ф.)

за позовом ОСОБА_3

до громадської організації масив садівницьких товариств "Дружба"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача:

1) ОСОБА_4

2) ОСОБА_5

3) ОСОБА_6

4) ОСОБА_7

5) ОСОБА_8

6) ОСОБА_9

7) ОСОБА_10

про визнання недійсними рішень органів управління громадської організації,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до господарського суду Київської області з позовом до громадської організації масив садівницьких товариств "Дружба" (далі - ГО МСТ "Дружба" / Організація) про:

1) визнання незаконним та скасування наказу голови правління ГО МСТ "Дружба" № 1-ГП/2022 від 01.02.2022;

2) визнання недійсними рішення конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022;

3) визнання недійсними рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022.

Позовні вимоги були обґрунтовані тим, що:

1) голова правління ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_11 13.03.2021 був звільнений радою ГО МСТ "Дружба" з посади на підставі власної заяви за згодою сторін, що було оформлено відповідним протоколом ради № 4/13.03.2021 та наказом про звільнення від 26.03.2021. В подальшому згідно з рішенням господарського суду Київської області від 14.09.2021, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2022 у справі № 911/988/21, визнано недійсними ряд рішень ради ГО МСТ "Дружба", в т.ч. і оформлене відповідним протоколом ради № 4/13.03.2021 про звільнення з посади голови правління ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_11 , у зв`язку з чим ОСОБА_11 01.02.2022 видав наказ № 1-ГП/2022, яким фактично поновив себе на посаді голови правління. На підставі цього наказу 18.02.2022 у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) проведенні реєстраційні дії щодо зміни керівника ГО МСТ "Дружба";

2) 02.07.2022 відбулась звітно-виборча конференція ГО МСТ "Дружба", на якій серед іншого прийняті рішення про припинення повноважень членів ради ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та ОСОБА_21 , та до складу ради обрано: ОСОБА_4 , ОСОБА_16 , ОСОБА_22 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . Серед прийнятих на конференції 02.07.2022 рішень також і затвердження особи, яка має представляти Організацію для здійснення реєстраційних дій та затвердження звіту Організації;

3) 03.07.2022 відбулось засідання ради Організації, в складі, який затверджений на конференції 02.07.2022 на якому прийняті ряд рішень, а саме: про обрання голови ради; про відкликання повноважень особи, яка має право вчиняти дії від імені Організації; про обрання особи, яка має право вчиняти дії від імені Організації; про звільнення членів правління Організації. Ці рішення оформленні протоколом № 1/03.07.2022.

Обґрунтовуючи підставність заявлених позовних вимог позивач стверджував, що:

1) наказ голови правління про самовільне (без рішення ради) поновлення на посаді голови правління ОСОБА_11 суперечить статуту Організації та підлягає скасуванню, оскільки суд в іншій справі не розглядав та не задовольняв позовних вимог про його поновлення на цій посаді, а статут ГО МСТ "Дружба" також не містить повноважень голови правління призначати або ж поновлювати звільнену людину на посаді голови правління;

2) конференція проведена 02.07.2022 з порушенням встановленого статуту порядку: делегати для участі у конференції не обирались від первинних садівницьких товариств (далі - ПСТ); їх повноваження довіреністю не підтверджені; на конференції не було кворуму, передбаченого у п. 5.8 статуту ГО МСТ "Дружба", а рада Організації не приймала рішень про скликання конференції;

3) рішення ради, що ухвалені 03.07.2022 є незаконними через те, що персональний склад ради був сформований на конференції, проведення якої відбулось з порушеннями порядку, що визначений у статуті Організації.

Щодо порушеного права ОСОБА_3 зазначав, що є членом ГО МСТ "Дружба" з 2020 року, при цьому право оскаржувати рішення конференції до суду передбачено статутом відповідача (п. 6.1.5), а відтак порушення встановленого статутом порядку призначення на посаду голови правління Організації, а також порушення порядку формування персонального складу ради, свідчить про позбавлення ОСОБА_3 права на участь в управлінні ГО МСТ "Дружба", через обмеження його права впливати на формування персонального складу органів управління Організації. Зокрема, від ПСТ, членом якого є позивач, всупереч статуту та положення про конференцію не обиралися делегати для участі в конференції. Відповідно ОСОБА_3 не маючи можливості голосувати за делегатів на конференції або ж висунути свою кандидатуру для делегування, був позбавлений гарантованого йому права впливати на прийняття рішень Організацією. Також і самовільне призначення на посаду голови правління на підставі ним же прийнятого наказу порушує права позивача на участь в управлінні Організацією, оскільки він фактично не зміг реалізувати своє право брати участь у виборах голови правління через обраних ним членів ради Організації відповідно до встановленого у статуті порядку.

Ухвалою господарського суду Київської області від 24.10.2022 у справі № 911/1705/22 (а.с. 107 том 1), залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , яких обрано 02.07.2022 на конференції ГО МСТ "Дружба" до нового складу ради Організації та які брали участь у засіданні ради 03.07.2022.

Рішенням господарського суду Київської області від 14.04.2023 у справі № 911/1705/22 в задоволенні позову відмовлено.

Ухвалюючи рішення суд першої інстанції виходив з наступного.

Щодо першої вимоги позову про визнання незаконним та скасування наказу голови правління ГО МСТ "Дружба" № 1-ГП/2022 від 01.02.2022.

Позивач надав до матеріалів справи копію членської книжки садовода, яка була видана 07.03.2020 та його було прийнято до складу учасників Організації відповідним рішенням ради ГО МСТ "Дружба", що оформлене протоколом № 9/2019 від 21.09.2019, яке в контексті рішення у справі № 911/988/21 є чинним в контексті прийняття позивача в члени ГО МСТ "Дружба", тож у позивача наявний статус члена ГО МСТ "Дружба".

Відповідно до наказу № 1-ГП/2022 від 01.02.2022 (а.с. 9 том 1), прийнятого на підставі рішення господарського суду Київської області від 14.09.2021 та постанови Північного апеляційного суду від 24.01.2022 у справі № 911/988/21, зокрема, щодо визнання недійсним рішення ради ГО МСТ "Дружба" від 30.05.2021, оформлене протоколом № 9/30.05.2021 про звільнення ОСОБА_11 , - голова правління ОСОБА_11 поновив себе на посаді та приступив до виконання обов`язків голови правління ГО МСТ "Дружба" з 01.02.2022.

Судом зазначено, що оскільки голова правління ОСОБА_11 був призначений на посаду голови правління ГО МСТ "Дружба" рішенням ради, оформленим протоколом № 6/2020 від 18.07.2020, а подальші рішення ради про призначення нового голови скасовані у судовому порядку в межах справи № 911/988/21, то на підставі рішення та постанови у справі № 911/988/21 було скасовано рішення державного реєстратора щодо виключення з ЄДР даних про керівника ОСОБА_11 та вчинена дія щодо відновлення відомостей про ОСОБА_11, як керівника відповідача. Досліджуючи матеріали реєстраційної справи суд також звернув увагу на те, що з огляду на надходження скарги від 22.02.2022 ОСОБА_1 до Міністерства Юстиції України, начальник відділу державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та громадських формувань у Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ганна Діденко надавала свої пояснення щодо проведених 18.02.2022 реєстраційних дій. Зокрема, вказано, що на виконання рішення суду, яке набуло чинності та містилося в Єдиному державному реєстрі судових рішень, станом на 18.02.2022 та враховуючи, що рішення суду не містило зобов`язання скасувати реєстраційну дію 017001176 від 09.06.2021, 18.08.2022 шляхом проведення реєстраційної дії "Внесення CP, що потребує змін атрибутів суб`єкта" (реєстраційна дія 018000926 від 18.02.2022) з відомостей ЄДР виключено інформацію щодо голови правління Організації ОСОБА_23 (керівник) та внесено відомості щодо голови правління Організації ОСОБА_11 (керівник), а отже реєстраційна дія 018000926 від 18.02.2022 проведена виключно на підставі рішення суду.

Відтак, вбачається, що сам наказ голови правління носив виключно формальний характер. Таким чином суд відмовив у задоволенні вимоги позивача про скасування наказу голови правління ГО МСТ "Дружба" від 01.02.2022, оскільки сам по собі оскаржуваний наказ голови правління від 01.02.2022 не несе жодних юридично значимих наслідків щодо прав на управління Організацією, а носить виключно інформаційний характер, а тому скасування цього наказу не призведе ані до відновлення прав позивача, ані до змін у органах управління товариством та не потягне жодних значущих наслідків щодо юридичної особи - відповідача.

Щодо другої вимоги позову про визнання недійсними рішень конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022.

Судом встановлено, що за наданими сторонами у судових засіданнях поясненнями, - до ГО МСТ "Дружба" входять ПСТ. Кожне із ПСТ має свого голову, який відповідає також за проведення зборів в ПСТ і забезпечення висування делегатів на конференцію. ПСТ не є окремими юридичними особами, такий поділ склався історично, на основі виділення масивів земельних ділянок різним особам. За словами учасників провадження через ПСТ обираються уповноважені представники для участі в конференції вищому органі управління.

Судом взято до уваги затверджене рішенням конференції Організації від 26.08.2017 Положення про конференцію, зокрема, розділ 3 (порядок скликання позачергової конференції), розділ 4 (порядок висування делегатів для участі у конференції) та розділ 5 (порядок проведення конференції), зокрема, пунктом 3.5 наведеного положення про конференцію визначено, що у разі невмотивованого невиконання радою вимоги скликати позачергову конференцію, члени Організації, або ревізійна комісія самостійно скликають конференцію. Зазначено, що до розділу 3 положення про конференцію не включено пунктів про порядок повідомлення безпосередньо членів товариства, уповноважених представників або ПСТ про скликання конференції.

Співставляючи наявні у справі докази, суд також дійшов висновку про необхідність критично ставитися, до поданого відповідачем реєстру членів ГО МСТ "Дружба", оскільки дослідивши зазначений реєстр з метою перевірки тверджень позивача, виявив невідповідність вказаних у цьому реєстрі відомостей до наявних у матеріалах реєстраційної справи документів. Зазначений реєстр абсолютно не є динамічним, не фіксує змін щодо вибуття та набуття членства в Організації за значний проміжок часу. На переконання суду, при формуванні цього списку Організацією взагалі ігнорується частина прийнятих нею рішень. Суд вказав, що не вбачає в такій поведінці відповідача відповідального ставлення до ведення установчих документів, до формування відповідних юридично значимих фактів про Організацію та не може брати до уваги вказаний реєстр, який містить ряд недоліків у його формуванні. Зазначено, що протягом прийняття Організацією рішень про прийняття до членів Організації нових учасників, видання їм членської книжки, вибуття чи у випадку інших способів припинення статуту члена у товаристві, ГО МСТ "Дружба" не проводилось належних дій для фіксації вказаних фактів, оскільки кількість членів протягом значного періоду часу залишається незмінною. Зважаючи на це, ані твердження позивача про недостатню кількість підписів для проведення конференції, ані твердження відповідача про відсутність у позивача статусу члена Організації до уваги суду не були прийняті, з огляду на неможливість перевірити ці відомості шляхом дослідження наданих та витребуваних судом доказів в сукупності. Зокрема, суд констатував, що позивач згідно рішення ради ГО МСТ "Дружба", оформлене протоколом № 9/2019 від 21.09.2019 набув членства в Організації. Водночас, доказів виходу чи виключення позивача з Організації та втрати статусу члена ГО МСТ "Дружба" з моменту прийняття в члени до моменту розгляду справи в суді відповідач не надав. Разом з тим, суд не вбачав у діях членів Організації, за ініціативою яких було проведено цю конференцію порушення установчих документів ГО МСТ "Дружба". Окрім іншого, як зазначено відповідачем, члени товариства, оргкомітет вживали дії щодо повідомлення членів товариства про проведення такої конференції, на підтвердження чого подано копії актів інформування членів Організації та об`яв з інформацією про скликання звітно-виборної конференції.

Суд першої інстанції за наявними у справі доказами встановив, що передумовами проведення зборів стало те, що ОСОБА_5 , як представник ініціативної групи по скликанню конференції 11.12.2021 на підставі пункту 5.5 статуту організації подав на ім`я ради ГО МСТ "Дружба" заяву про скликання позачергової звітно-виборної конференції ГО МСТ "Дружба" від імені 289 членів Організації, що в сукупності володіють більше ніж 10 % голосів. Вбачається, що загальна кількість членів ГО МСТ "Дружба" становить 2 731 осіб. Оскільки станом на 19.02.2022 позачергова конференція не була скликана, в зв`язку з невиконанням радою вимоги скликати конференцію, відповідно до п. 5.6 статуту Організації 6 членів ГО МСТ "Дружба" прийняли самостійне рішення, оформлене протоколом № 04/22 від 19.02.2022 скликати звітно-виборну конференцію на 23.04.2022. З протоколу № 5/22 від 21.04.2022 засідання членів ГО МСТ "Дружба", на якому були присутні 7 членів товариства, ухвалено перенести дату проведення позачергової звітно-виборної конференції на 02.07.2022 за адресою м. Київ, вул. Симиренко, 5Б, з огляду на введення і продовження строку дії воєнного стану.

Відповідно до акту проведення реєстрації уповноважених представників членів Організації, що брали участь у роботі конференції від 02.07.2022, який підписаний членами реєстраційної комісії ОСОБА_6. та ОСОБА_5., за затвердженим головуючим звітно-виборної конференції ОСОБА_4 , на конференції зареєстровано 62 уповноважених представників членів Організації. Оскільки загальна кількість членів Організації складає 2 731 особу, яких згідно п. 5.7 статуту представляють 109 уповноважених представників, то загальна кількість уповноважених представників Організації, що зареєструвалися на конференції становила 56,88 %, що зазначено у цьому ж акті.

Згідно наявного у копіях матеріалів реєстраційної справи протоколу від 02.07.2022 звітно-виборної конференції ГО МСТ "Дружба" в ній брали участь 62 уповноважених представників членів Організації, а відтак конференція в силу статуту правомочною розглядати і приймати рішення з питань порядку денного.

Серед іншого, конференцією визнано незадовільною діяльність ради Організації, припинено повноваження персонального складу ради в цілому. Також на конференції вирішено обрати до складу ради 7 осіб, серед яких ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та вирішено скликати перше засідання ради в новообраному складі на 03.07.2022. До протоколу від 02.07.2022, як додаток № 1 долучено реєстр уповноважених представників членів Організації, які брали участь у роботі конференції від 02.07.2022 та підписалися у наведеному додатку.

Суд зазначив, що не вбачає у діях ініціативної групи та оргкомітету ознак, які б порушили право позивача на участь в управлінні Організацією, за захистом якого він звернувся до господарського суду. Скасування рішення конференції не лише не поновить жодних прав позивача, а й може призвести до порушення балансу інтересів інших учасників Організації, до необхідності Організації нових зборів, конференцій, для чого окремим членам товариства необхідно вкотре формувати подання, заяви, обирати уповноважених представників, враховуючи неналежне виконання обов`язків радою попереднього складу.

В підсумку, досліджуючи наявність дійсних причин для скасування оскаржуваного рішення конференції, суд не знайшов достатніх підстав для задоволення вимоги позивача, оскільки це лише призведе до надмірного втручання в діяльність Організації та не тягне за собою наслідком будь-яке поновлення порушених прав позивача.

Щодо третьої вимоги позову про визнання недійсними рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022.

Відповідно до протоколу № 1/03.07.2022 від 03.07.2022, відбулось засідання ради ГО МСТ "Дружба". На засіданні були присутні всі 7 новообраних членів ради, які прийняли рішення відкликали повноваження особи, яка може вчиняти дії від імені Організації ( ОСОБА_1 ) та обрали голову ради ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_4 , особою, яка може вчиняти дії від імені Організації.

Судом зазначено, що задоволення похідної вимоги про визнання недійсним рішення ради, можливе лише за умови задоволення вимоги про визнання недійсними рішення конференції ГО МСТ "Дружба", оскільки підставою для скасування рішення ради в позові є саме недійсність рішення конференції, яким обрано раду, тож у задоволенні цієї вимоги в силу положень ст. 173 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України було відмовлено судом першої інстанції, а відтак рада є правомочною приймати будь-які рішення, з огляду на законність її діяльності, обрання її членів у порядку визначеному статутом.

Судом при прийнятті рішення також не залишено без уваги те, що відповідно до акту від 07.09.2022 про втрату оригіналів протоколів засідань ради ГО МСТ "Дружба", головою правління, головою ради та одним із членів правління ОСОБА_5 було виявлено відсутність паперових оригіналів протоколів засідань ради ГО МСТ "Дружба" за період з 01.01.2020 по 01.09.2022; паперового оригіналу протоколу конференції ГО МСТ "Дружба" 2019; паперових оригіналів матеріалів звітно-виборної конференції 2022, включаючи протоколів засідання ініціативної групи, протоколів засідань оргкомітету, протоколів зборів членів ГО МСТ "Дружба" щодо висунення уповноважених представників для участі в конференції, доручень уповноважених представників для участі в конференції, бюлетені для голосування. З приводу цього було подано заяву у правоохоронні органи.

Окремо суд звернув увагу учасників справи на недоліки в організації ГО МСТ "Дружба", які перешкоджають як нормальній діяльності ГО МСТ "Дружба" так і можливості встановити об`єктивну істину судом у разі виникнення судових спорів з приводу правомочності рішень конференції відповідача, позаяк відсутність належного регулювання таких структур відповідача, як "ПСТ" в частині закріплення в установчих документах відповідача відомостей про кількість та персональний склад членів цих "ПСТ", порядка обрання та фіксації (затвердження) голів "ПСТ" та інших аспектів їх діяльності з відображенням цих відомостей, зокрема, в реєстраційній справі ГО МСТ "Дружба", так само як і відсутність в реєстраційній справі офіційних відомостей про членів організації (дата вступу/виходу/виключення) з оновленням актуальної інформації протягом періоду діяльності організації, позбавляє суд можливості стверджувати про беззаперечну дійсність обставин, на які посилаються сторони.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як особи, які не брали участі у справі, звернулися до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просили скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове рішення, яким позов ОСОБА_3 задовольнити, а саме:

- визнати незаконним та скасувати наказ голови правління ГО МСТ "Дружба" № 1-ГП/2022 від 01.02.2022;

- визнати недійсними рішення конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022;

- визнати недійсними рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022;

- скасувати в ЄДР реєстраційну дію "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" від 10.08.2022 за № 019000962 щодо ГО МСТ "Дружба".

В обґрунтування права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції:

- скаржник-1 - ОСОБА_1 зазначав, що він виключений з членів ради ГО МСТ "Дружба" внаслідок прийняття на конференції від 02.07.2022 рішення, тому відмова у визнанні недійсним цього рішення прямо впливає на його права. Зокрема, визнання рішень конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022 та скасування відповідної реєстраційної дії, означатиме скасування у ЄДР записів та призведе до фактичного поновлення попереднього складу ради до якого входив також і ОСОБА_1 . Натомість оскаржуване рішення конференції прямо порушує права ОСОБА_1 на участь в управлінні справами ГО МСТ "Дружба", оскільки внаслідок такого рішення він був незаконно усунутий з посади члена ради ГО МСТ "Дружба";

- скаржник-2 - ОСОБА_2 зазначав, що є членом ГО МСТ "Дружба" з 1985 року та сплачує членські внески. При цьому, він у 2013 році обраний головою ПСТ "Авторемонтник", будь-які рішення органів управління про припинення або про виключення з їх членів - відсутні. Разом з тим ініціативна група яка скликала та проводила конференцію 02.07.2022 не виконала вимог повідомити ОСОБА_2 як голову ПСТ "Авторемонтник" чи будь-яких інших голів ПСТ під підпис про проведення позачергової конференції. Так положенням про конференцію вказано, що у випадку скликання позачергової конференції її ініціатори мають виконати також і вимоги п. 2 цього ж положення, яке визначає порядок скликання чергової конференції, в т.ч. в частині повідомлення голів ПСТ. Однак ОСОБА_2 як голову ПСТ "Авторемонтник" оргкомітет (ініціативна група) не повідомляла про проведення позачергової конференції. Як наслідок, ніяких зборів для висунення кандидатів не проводилось, інформація про підготовку до конференції не надавалась, розширеного зібрання ради з головами ПСТ не проводилось, де і мала обратися комісія з підготовки до конференції, довіреностей голові правління за встановленою формою для їх засвідчення надано не було, тобто від ПСТ "Авторемонтник" не було уповноважених представників для участі в конференції 02.07.2022. Таким чином внаслідок невиконання ініціативною групою вимог щодо повідомлення ОСОБА_2 як голову ПСТ "Авторемонтник" про проведення конференції, були порушені права ОСОБА_2 на участь в управлінні організацією, а саме ОСОБА_2 не організовував та не проводив у цьому ПСТ зборів. Це в свою чергу позбавило скаржника-2 можливості бути обраним делегатом від ПСТ "Авторемонтник", а також надалі унеможливило участь в самій конференції. Наведені порушення були спричинені саме діями ініціативної групи, яка спочатку не повідомила ОСОБА_2 під підпис чи будь-яким іншим чином про проведення позачергової конференції, що потягнуло порушення його прав на участь в управлінні справами ГО МСТ "Дружба". Внаслідок таких дій ОСОБА_2 фактично позбавлений права бути обраним делегатом для участі в позачерговій конференції 02.07.2022. За твердженням скаржника-2 конференція 02.07.2022 відбулась з порушенням порядку її скликання, проведення та порядку голосування, зокрема, й через позбавлення ОСОБА_2 , права бути обраним делегатом для участі в позачерговій конференції 02.07.2022, що зробило фактично неможливим його участь в розгляді питань порядку денного, обирати та бути обраним до органів управління і контролю ГО МСТ "Дружба". На переконання ОСОБА_2 , в оскаржуваному рішенні через неналежне дослідження всіх обставин справи щодо порядку обрання делегатів в частині письмового повідомлення голів ПСТ про проведення позачергової конференції, суд фактично підтвердив законність вказаних дій ініціативної групи, тим самим вирішив питання про права ОСОБА_2 на участь в управління ГО МСТ "Дружба", відтак незаконне рішення суду першої інстанції фактично легалізує протиправне позбавлення ОСОБА_2 права на участь в конференції ГО МСТ "Дружба", яка відбулась 02.07.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.07.2025, у складі колегії суддів: Руденко М.А. (головуючий), Пономаренко Є.Ю., Барсук М.А., зокрема, поновлено апелянту-1 пропущений строк на апеляційне оскарження рішення, відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 09.09.2025.

04.07.2025 до апеляційного суду надійшла заява відповідача про ухвалення додаткового рішення щодо залишення без руху апеляційної скарги з визначенням для скаржника-2 судовий збір у розмірі 11 164,50 грн.

04.07.2025 до апеляційного суду надійшла заява відповідача про відмову від апеляційної скарги, в якій заявник просив визнати неповажною причиною пропуску скаржником-2 апеляційного строку на оскарження рішення та відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою.

07.07.2025 до апеляційного суду надійшла заява відповідача про залишення без руху апеляційної скарги скаржника-1 з визначенням суми судового збору, що підлягає оплаті у розмірі 11 164,50 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2025 призначено апеляційну скаргу скаржників-1, 2 до розгляду на 09.09.2025.

14.07.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання відповідача про залишення без руху апеляційної скарги скаржника-2.

Клопотання відповідача щодо залишення без руху апеляційної скарги та відмови у відкритті апеляційного провадження задоволенню не підлягають, оскільки процесуальний закон не передбачає залишення без руху апеляційної скарги та/або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, з підстав неповажності причин пропуску строку - після поновлення строку на апеляційне оскарження рішення та відкриття апеляційного провадження.

21.07.2025 до апеляційного суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу скаржника-1, в якому він зазначив, що в процесі розгляду даної справи судом першої інстанції отримав правові відповіді на всі наявні питання, а після отримання повного тексту рішення погодився з його мотивами та обґрунтуваннями.

21.07.2025 до апеляційного суду надійшов відзив третьої особи-2 - ОСОБА_5 , в якому він, зокрема, зазначав, що дана справа не стосується прав та інтересів скаржника-1, оскільки розглядалась в межах позову ОСОБА_3 , при цьому ОСОБА_1 не є членом Організації. Також скаржник-1 не позбавлений права звернутися з позовом в окремому судовому порядку, тим більше він не має повноважень від позивача просити задовольнити його позов у власній апеляційній скарзі.

22.07.2025 до апеляційного суду надійшов відзив відповідача на апеляційну скаргу скаржника-1, в якій представник, зокрема, зазначав, що повноваження ОСОБА_1 , як члена ради Організації, були припинені судовим рішенням у справі № 911/988/21, у зв`язку з чим оскаржуване ним рішення не стосується його прав та обов`язків. Водночас вказував, що апеляційна скарга містить 4 вимоги, в той час як позов ОСОБА_3 3 вимоги. Також зазначав, що ОСОБА_1 подав позовну заяву до господарського суду Київської області з тим же предметом позовних вимог (справа № 911/2311/25). Просив поновити строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, оскільки доступ до даного апеляційного провадження було відкрито після подання заяви від 10.07.2025 через електронний суд, у зв`язку з чим він отримав ухвалу цього ж дня та подав відзив з пропуском строку на 1 день.

Частиною 1 статті 119 ГПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів вважає за можливе поновити строк на подання відповідачем відзиву, у зв`язку з чим задовольняє клопотання про поновлення строку на його подання.

24.07.2025 до апеляційного суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу скаржника-2, в якому він зазначав, що в процесі розгляду даної справи судом першої інстанції отримав правові відповіді на всі наявні у нього питання, а після отримання повного тексту рішення погодився з його мотивами й обґрунтуваннями.

31.07.2025 до апеляційного суду надійшов відзив третьої особи-1 - ОСОБА_4 , в якому він зазначав, що скаржник-2 не є членом Організації, не має відношення до рішення органів управління Організації, в свою чергу рішення відповідача, які оскаржує позивач у даній справі, жодним чином не стосуються прав та інтересів ОСОБА_2 , та не порушують його права та інтереси.

01.08.2025 до апеляційного суду надійшов відзив третьої особи-2 ОСОБА_5 , в якому він, зокрема, зазначав, що скаржник-2 не був та не є членом Організації. Окрім того до прийняття нової редакції статуту ГО МСТ "Дружба" (прийнятої рішенням конференції ГО МСТ "Дружба", оформленим протоколом від 24.09.2016) Організація мала статут ГО членами якого були садові товариства (первинні садові товариства - ПСТ), а не фізичні особи.

01.08.2025 до апеляційного суду надійшов відзив відповідача, в якому представник, зокрема, зазначав, що скаржник-2 не є учасником Організації, судове рішення у даній справі не стосується його прав та обов`язків. При цьому ОСОБА_2 було окремо подано позовну заяву до господарського суду Київської області з тим же предметом позовних вимог (справа № 911/2311/25).

08.09.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання відповідача про долучення додаткових доказів, а саме (а.с. 156-162 том 9): ухвала про відкриття провадження у справі № 911/2311/25 та позовна заява за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_24 до ГО МСТ "Дружба" про визнання недійсними рішень органів управління ГО та скасування реєстраційної дії.

09.09.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.09.2025 задоволено клопотання відповідача та відкладено розгляд справи на 21.10.2025.

21.10.2025 до апеляційного суду надійшли додаткові пояснення скаржника-1, в яких він зазначав, що не є членом Організації, однак виконував повноваження голови ради Організації і з посади його було усунуто після прийняття рішень на конференції від 02.07.2022 та проведення реєстраційних дій щодо зміни персонального складу керівних органів Організації.

21.10.2025 до апеляційного суду надійшли додаткові пояснення скаржника-2, в яких він зазначав, що на доведення членства в Організації ним надано докази, разом з цим порушення порядку скликання конференції наводились позивачем у даній справі, проте суд не взяв до уваги ці аргументи та не пояснив причин їх відхилення, тож оскаржуване рішення фактично узаконило результати конференції 02.07.2022, що наразі дозволяє відповідачу посилатись на це судове рішення під час розгляду іншої справи (№ 911/2311/25) з тим же предметом.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2025 клопотання скаржника-1 про відкладення розгляду справи задоволено та відкладено розгляд справи на 04.11.2025.

04.11.2025 до апеляційного суду надійшли заперечення відповідача на додаткові пояснення скаржника-2, зокрема, що наданими доказами не підтверджується членство скаржника-2 в Організації.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2025 розгляд справи відкладено на 25.11.2025.

24.11.2025 до апеляційного суду надійшли додаткові пояснення від відповідача, в яких він вказував, що надані скаржником-2 докази не підтверджують його членство в Організації.

24.11.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання відповідача про слухання справи за відсутності представника.

24.11.2025 до апеляційного суду надійшли додаткові заперечення відповідача на пояснення скаржника-2 про те, що рішення у даній справі не стосується його прав та інтересів.

25.11.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання скаржника-2 про долучення доказів направлення учасникам справи.

25.11.2025 до апеляційного суду надійшли додаткові пояснення скаржника-2, в яких він зазначав, що є членом Організації з посиланням на докази.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 розгляд справи відкладено на 09.12.2025.

05.12.2025 до апеляційного суду надійшли додаткові пояснення скаржника-1.

09.12.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання скаржника-1 про долучення доказів направлення.

09.12.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю ознайомлення та надання письмових пояснень та заперечень з приводу наданих скаржником-1 додаткових доказів; у зв`язку з необхідністю надання відповідачем додаткових доказів про те, що скаржники не є членами Організації, та прийняті відповідачем рішення органів управління, які оскаржуються у даній справі, не стосуються прав та інтересів апелянтів.

09.12.2025 до апеляційного суду надійшло клопотання відповідача, в якому представника зазначав, що скаржник-1 є членом садівничого товариства "Імпульс", а скаржник-2 є членом садового товариства "Авторемонтник", тобто скаржники є членами іншої юридичної особи.

У судовому засіданні, яке відбулось 09.12.2025, скаржники, як особи, які не брали участі у справі, вказували на те, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки. Третя особа-2 заперечувала такі твердження апелянтів.

Інші представники у судове засідання не з`явились, повідомленні належним чином.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, при цьому справа неодноразово відкладалась, а тому колегія суддів дійшла висновку, що клопотання відповідача про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає.

Неявка представників не перешкоджає суду апеляційної інстанції вирішити питання, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржників.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом... Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики ЄСПЛ критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші.

Колегія суддів, заслухавши пояснення представників сторін, які з`явились у судове засідання, дослідивши мотиви апеляційної скарги в обґрунтування права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, зазначає наступне.

Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (п. 8 ч. 1 ст. 129 Конституції України).

Частиною 1 ст. 17 ГПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення і які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок, причому такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Судове рішення, оскаржуване незалученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто, судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або якщо суд вирішив питання про обов`язки цієї особи чи про її інтереси у відповідних правовідносинах.

Так, при розгляді апеляційної скарги, поданої особою, яка не брала участі в розгляді справи судом першої інстанції і яка вважає, що місцевим господарським судом вирішено питання про її права та обов`язки, суд апеляційної інстанції, перевіривши матеріали апеляційної скарги на предмет їх відповідності ст.ст. 258, 259 ГПК України, та за відсутності підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги чи для відмови у відкритті апеляційного провадження з інших підстав, відкриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою такої особи та має належним чином дослідити і встановити, чи вирішив суд в оскаржуваному рішенні питання про права, інтереси та (або) обов`язки заявника апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Отже, після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно.

Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасовує судове рішення на підставі п. 4 ч. 3 ст. 277 ГПК України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь-якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо ж судом апеляційної інстанції буде встановлено, що права, інтереси та (або) обов`язки такої особи оскаржуваним судовим рішенням не порушені та що питання про її права, інтереси та (або) обов`язки у справі судом першої інстанції не вирішувалися, то апеляційний господарський суд вправі закрити апеляційне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі № 62/112, від 16.01.2020 у справі № 925/1600/16, а також у постановах Верховного Суду від 06.10.2020 у справі № 910/21451/16, від 23.11.2020 у справі № 914/1643/19 та від 11.01.2021 у справі № 925/1600/16.

Отже, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи зачіпає оскаржуване судове рішення безпосередньо права, інтереси та (або) обов`язки скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи як третю особу та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Як вже зазначалось в обґрунтування права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у даній справі:

- скаржник-1 - ОСОБА_1 зазначав, що саме рішення конференції ГО МСТ "Дружба", що оформлені протоколом від 02.07.2022, яким він виключений з членів ради ГО МСТ "Дружба" та яке є предметом спору у даній справі, порушує його права;

- скаржник-2 ОСОБА_2 зазначав, що оскаржуване судове рішення містить висновки щодо порядку обрання делегатів в частині письмового повідомлення голів ПСТ про проведення позачергової конференції та законності результатів конференції ГО МСТ "Дружба", яка відбулась 02.07.2022.

Колегія суддів вважає, безпідставними твердження скаржників, що судове рішення у даній справі стосується їх прав та інтересів, оскільки обставин порушення їх прав та інтересів апеляційним судом в оскаржуваному рішенні не встановлено.

Аналізуючи предмет та підстави позову у даній справі, колегія суддів зазначає, що належними учасниками правовідносин є позивач та Організація, тоді як скаржники не є учасниками цієї справи, не є сторонами у спірних правовідносинах та судом першої інстанції не вирішувалося питання про права, інтереси та/або їх обов`язки, а також рішення не зачіпає безпосередньо права та обов`язки таких осіб; ні мотивувальна, ні резолютивна частини рішення у цій справі не містять посилань і застережень, а також висновків щодо прав або обов`язків скаржників.

Слід зазначити, що вирішення судом питання про права, інтереси та (або) обов`язки, особи, не залученої до участі у справі, буде мати місце, якщо такі права, інтереси та (або) обов`язки, особи виникають саме із оскарженого судового рішення, а не із інших юридичних фактів, з яких виходив суд, приймаючи своє рішення.

Відповідно до ч.ч. 4, 5, 7 статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

Аналізуючи положення ч. 7 ст. 75 ГПК України Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03.07.2018 у справі № 917/1345/17 зробила висновок про те, що преюдиціальне значення у справі надається саме обставинам, установленим судовими рішеннями, а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом. Преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють лише обставини, які належали до предмета доказування у відповідній справі, безпосередньо досліджувались і встановлювались у ній судом, що знайшло своє відображення у мотивувальній частині судового рішення. Преюдиціальні факти відрізняються від оцінки іншим судом обставин справи.

Преюдиціальність дає певний привілей стороні у справі не доказувати знову вже встановлені судом обставини (юридичні факти). Разом з тим, інша сторона повинна мати можливість заперечувати такі преюдиційні обставини (юридичні факти) з посиланням на належні та допустимі докази, а суд зобов`язаний навести мотиви відхилення або визнання цих заперечень. Суд, відхиляючи ці заперечення, повинен мотивувати, що існують встановлені іншим судом обставини (юридичні факти) преюдиційного характеру і вони, дійсно, не є "правовою оцінкою, наданою судом певній обставині (юридичному факту)".

Звільнення від доказування, навіть у разі наявності преюдиційних обставин встановлених у рішенні суду, не може мати абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні. Господарські суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях у інших господарських справах.

Отже, звільнення від доказування, навіть у разі наявності преюдиційних обставин, встановлених у рішенні суду, не може мати абсолютного характеру. Господарський суд під час розгляду конкретної справи на підставі встановлених ним обставин, у тому числі (а не виключно) з урахуванням преюдиційних обставин повинен самостійно оцінювати обставини (факти), які є предметом судового розгляду в конкретній справі та ухвалити рішення з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм (подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 07.06.2022 у справі № 910/5814/17).

Таким чином твердження скаржника-2 про те, що обставини встановленні в оскаржуваному ним рішенні в цій справі впливають на його права, оскільки дозволяють відповідачу посилатись на таке судове рішення під час розгляду іншої справи (№ 911/2311/25) з тим же предметом спору, судом апеляційної інстанції до уваги не приймаються. Більше того, при вирішенні питання, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржників підлягають встановленню обставини того, чи зачіпає вже ухвалене оскаржуване судове рішення безпосередньо права, інтереси та/або обов`язки скаржників, але не вірогідність такого впливу в майбутньому при вірогідних подальших судових провадженнях.

Слід також зазначити, що учасниками судового процесу у спорах про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичних осіб з підстав недотримання вимог закону та/або установчих документів під час їх скликання та проведення є учасник (учасники) або акціонер (акціонери), права яких на участь у загальних зборах було порушено, та юридична особа. Оскільки результат вирішення спору залежить лише від встановлення судом наявності та ступеня порушень прав позивача (позивачів) під час скликання та проведення загальних зборів, залучення інших учасників (акціонерів) товариства або осіб, з якими на підставі спірних рішень товариство вступило у правовідносини, не вимагається. Недотримання вимог закону та установчих документів юридичної особи під час скликання і проведення загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю не може визнаватися порушенням прав тих осіб, які не є учасниками (акціонерами, членами) цієї юридичної особи (висновок викладено у постанові Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 910/12807/16).

За змістом рішення Конституційного Суду України № 18-рп/2004 від 01.12.2004 щодо "порушеного права", за захистом якого особа може звертатися до суду, то це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття "охоронюваний законом інтерес". Щодо останнього, то в тому ж рішенні Конституційний Суд України зазначив, що "поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним".

Отже, гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, інтересів та (або) обов`язків, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує скаржник, було реальним, стосувалося індивідуально виражених прав або інтересів.

Скаржники реалізували своє право шляхом подачі до господарського суду Київської області позову (позивачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_24 ) до ГО МСТ "Дружба" про визнання недійсним рішення конференції ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом від 02.07.2022; визнання недійсним рішення ради ГО МСТ "Дружба", які оформлені протоколом № 1/03.07.2022 від 03.07.2022; скасування в ЄДР реєстраційну дію "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" від 10.08.2022 за № 019000962 щодо ГО МСТ "Дружба" (справа № 911/2311/25).

Враховуючи наведене, особи які не брали участі в розгляді справи судом першої інстанції не довели того, що оскаржуване судове рішення прийнято безпосередньо про їх права, інтереси та (або) обов`язки, а відтак апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення господарського суду Київської області від 14.04.2023 у справі № 911/1705/22 підлягає закриттю на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 233, 234, 235, 264, 281 ГПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення господарського суду Київської області від 14.04.2023 у справі № 911/1705/22 закрити.

Матеріали справи № 911/1705/22 повернути до господарського суду Київської області.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, строки та випадках, передбачених ст.ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 18.12.2025.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Барсук