ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.12.2025м. ДніпроСправа № 904/1525/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГІР-ІНТЕРНЕШНЛ", м. Дніпро

до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод", м. Дніпро

про стягнення 3 % річних та інфляційних втрат

Суддя Красота О.І.

Без участі представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГІР-ІНТЕРНЕШНЛ" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" і просить суд стягнути 3% річних у розмірі 4 221,11 грн., інфляційні втрати у розмірі 25 760,32 грн. та судові витрати.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 08.06.2021 у справі № 904/3954/20 закрито провадження у справі у частині вимог про стягнення суми основної заборгованості у розмірі 78 342,85 грн.; стягнуто з Відповідача на користь Позивача пеню у розмірі 2 539 648,38 грн., 3% річних у розмірі 1 702 452,36 грн., інфляційну складову у розмірі 1 447 999,92 грн. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 86 526,65 грн. Разом з цим, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20 затверджено план санації Відповідача до відкриття провадження у справі про банкрутство. Зокрема, було затверджено порядок задоволення вимог кредиторів на умовах відстрочки виконання зобов`язань, яка встановлювалась строком на 2 роки від дня затвердження судом плану санації, а задоволення вимог кредиторів здійснюється протягом 1 року поквартально рівними частинами. Виходячи з того, що план санації затверджено 31.07.2020, то умови розстрочки завершились 31.07.2022, а до кінця вересня 2022 року Відповідач мав провести першу частину розрахунку, чого не зробив. Наразі досудова санація Відповідача (справа № 904/3325/20) триває, однак законодавство не забороняє Позивачу, як кредитору, нараховувати і стягувати з Відповідача 3% річних та інфляційні втрати. Відсутня не тільки законодавча заборона, а й мораторій на нарахування під час дії процедури досудової санації відсотків річних та індексу інфляції на суми заборгованості, що включені до плану санації, як поставка за видатковою накладною № ВК-000583 від 12.04.2019 на суму 55 182,85 грн.

У поданій позовній заяві викладене клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 03.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

21.04.2023 від Відповідача надійшов відзив на позов, в якому він проти позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у повному обсязі у задоволенні позову.

12.05.2023 від Позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він заперечував проти доводів Відповідача та просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Справу відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод розглянуто судом протягом розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 08.06.2021 у справі № 904/3954/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГІР-Інтернешнл" до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" про стягнення суми основної заборгованості у розмірі 78 342,85 грн., пені у розмірі 2539648,38 грн., 3% річних у розмірі 1 702 452,36 грн. та інфляційної складової у розмірі 1447999,92 грн. встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю "ГІР-Інтернешнл" (надалі постачальник) та Приватним акціонерним товариством "Дніпровський металургійний завод" (надалі - покупець) було укладено договір поставки № 924/2018 від 23.05.2018 (надалі - договір).

Пунктом 1.1 договору встановлено, що постачальник зобов`язується передати покупцю продукцію (надалі товар), а покупець зобов`язується прийняти у власність і оплатити товар на передбачених цим договором умовах.

Згідно з п. 1.2 договору, номенклатурний перелік, асортимент, кількість, ціна, вартість товару та інші умови узгоджуються сторонами в специфікаціях (додатках), які після їх підписання є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до п. 13.5 договору, цей договір набуває чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2019, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором.

На виконання умов договору між сторонами були підписані специфікації: додаток № 9 від 10.01.2019, дод. № 12 від 22.01.2018, дод. № 13 від 23.01.2019, дод. № 18 від 24.05.2019, дод. № 20 від 18.07.2019, дод. № 21 від 22.07.2019, дод. № 23 від 16.08.2019. У вказаних специфікаціях сторони визначили асортимент, кількість, ціну товару, що поставляється, строки поставки тощо.

Позивач виконав умови договору, поставив відповідачу товар 59 567 059,88 грн. та поніс витрати на транспортування товару у розмірі 678 437,28 грн., що підтверджується видатковими накладними та актами здачі-прийняття робіт.

Позивач виставив відповідачу відповідні рахунки на оплату товару та компенсування витрат на транспортування.

Відповідно до п. 4.1 договору, оплата вартості партії товару (платежі) здійснюється в гривнях, на розрахунковий рахунок постачальника, зазначений у цьому договорі, на умовах оплати, узгоджених сторонами у відповідній специфікації (додатках) до цього договору. У цьому випадку, умови оплати поширюються тільки на партії товару, передбачені такими специфікаціями (додатками).

Згідно з п. 3 специфікації № 9, оплата товару, що поставляється за цим договором, здійснюється покупцем на умовах відстрочки платежу протягом 60 календарних днів від дати поставки товару.

Однак, відповідач порушив свої зобов`язання за договором та не оплатив поставлений за спірними накладними товар та послуги з транспортування у встановлені строки.

За таких обставин, у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем у розмірі 60 245 497,16 грн.

У подальшому позивачем у справі № 904/3954/20 було зменшено розмір заявленого до стягнення основного боргу до 78 342,85 грн., де 55 182,85 грн. вартість поставленого та неоплаченого товару за видатковою накладною № ВК-000583 від 12.04.2019 та 23 160,00 грн. вартість транспортних витрат Позивача, що пов`язані з поставкою товару і підлягають компенсації покупцем, згідно з актом надання послуг № ВК-000583/2 від 12.04.2019.

Разом з цим, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20, залишеною без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 18.11.2020, затверджено план санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство. Введено досудову санацію боржника на строк, передбачений планом санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод". Затверджений судом план санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" визнано обов`язковим для всіх кредиторів, вимоги яких включено до плану санації.

Відповідно до затвердженого судом плану санації до реєстру кредиторів входить Товариство з обмеженою відповідальністю "ГІР-Інтернешнл" (ідентифікаційний код 35832123) із дебіторською заборгованістю 60 259 346,56 грн.

При цьому, згідно з графіком погашення заборгованості кредиторів плану санації, дебіторська заборгованість позивача має бути погашена у такі строки: ІІІ квартал 2022 року 15 064 836,64 грн.; IV квартал 2022 року 15 064 836,64 грн.; I квартал 2023 року 15 064 836,64 грн.; II квартал 2023 року 15 064 836,64 грн.

Як пояснено самим представником позивача у судовому засіданні у справі № 904/3954/20, сума основної заборгованості у розмірі 78 342,85 грн., яка є предметом цього спору, увійшла до плану санації.

А отже, спір про стягнення з відповідача суми основної заборгованості у розмірі 78 342,85 грн. був вирішений у межах судового провадження у справі № 904/3325/20.

За таких обставин, станом на дату ухвалення рішення суду у справі № 904/3954/20 був відсутній предмет спору щодо стягнення суми основної заборгованості у розмірі 78 342,85 грн.

До того ж, у справі № 904/3954/20 Позивач на суму боргу 60 245 497,16 грн. нарахував відповідачу до сплати 3% річних у розмірі 1 702 452,36 грн. за загальний період з 24.04.2019 по 23.06.2020 та інфляційну складову у розмірі 1 447 999,92 грн. за період з травня 2019 року по травень 2020 року.

Як встановлено судом у справі № 904/3954/20, умовами договору були встановлені строки оплати товару, які були порушені відповідачем.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20, залишеною без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 18.11.2020, затверджено план санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство. Відповідно до затвердженого судом плану санації до реєстру кредиторів входить Товариство з обмеженою відповідальністю "ГІР-Інтернешнл" (ідентифікаційний код 35832123) із дебіторською заборгованістю 60 259 346,56 грн.

Сума основної заборгованості у розмірі 60 245 497,16 грн., яка була предметом спору у справі № 904/3954/20, увійшла до плану санації. Вказаною ухвалою суду було встановлено інші строки виконання грошового зобов`язання відповідача у розмірі 60 245 497,16 грн. Тобто, прострочка оплати суми боргу існувала до 31.07.2020. Відповідно, у відповідача наявне прострочення виконання грошового зобов`язання з дати, встановленої у відповідності до п. 4.1 договору та п.п. 3 специфікацій, до дати винесення ухвали суду у справі № 904/3325/20 - 31.07.2020.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 08.06.2021 у справі № 904/3954/20 (постановою Центрального апеляційного господарського суду від 27.09.2021 залишено без змін) закрито провадження у справі у частині вимог про стягнення суми основної заборгованості у розмірі 78 342,85 грн.; стягнуто з Відповідача на користь Позивача пеню у розмірі 2 539 648,38 грн., 3% річних у розмірі 1 702 452,36 грн., інфляційну складову у розмірі 1 447 999,92 грн. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 86 526,65 грн.

Позивач зазначає, що план санації затверджено 31.07.2020, тому умови розстрочки завершились 31.07.2022, а до кінця вересня 2022 року Відповідач мав провести першу частину розрахунку, чого не зробив, у зв`язку з чим він звернувся з позовом до суду і просить стягнути з Відповідача 3% річних за період з 01.09.2020 по 02.03.2023 у розмірі 4 221,11 грн. та інфляційні втрати за період з вересня 2020 року по лютий 2023 року у розмірі 25 760,32 грн., нараховані на заборгованість за видатковою накладною № ВК-000583 від 12.04.2019 (залізнична накладна № 49276355 від 12.04.2019) у розмірі 55 182,85 грн. (яка увійшла до плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство) на виконання Специфікації на поставку товару за Договором (Додаток № 9 від 10.01.2019).

При цьому, Специфікацією на поставку товару за Договором (Додаток № 9 від 10.01.2019) сторони узгодили найменування товару, його кількість, ціну, загальну вартість, умови і терміни поставки, строк оплати тощо.

Зокрема, згідно з п. 3 Специфікації оплата товару, що поставляється за цим Договором, здійснюється Покупцем на умовах відстрочки платежу протягом 60 календарних днів від дати поставки товару.

У разі, якщо різниця між курсом НБУ (UAH/USD) на дату оплати та курсом НБУ (UAH/USD) на дату поставки товару перевищить 6%, сторони проводять перерахунок вартості поставленого товару (всієї вогнетривкої продукції, тари, упаковки, поставленої у 2019 р. згідно з цією Специфікацією) пропорційно зміні курсу НБУ (UAH/USD), шляхом виставлення коригувального рахунку.

Додатковою угодою № 2 від 06.03.2019 до Договору сторони дійшли згоди виключити з Додатку № 9 від 10.01.2019 до Договору певні позиції, а також включити до цього Додатку певні позиції.

Додатковою угодою № 3 від 06.03.2019 до Договору сторони дійшли згоди внести зміни до п. 3 Додатку № 9 від 10.01.2019 до Договору та викласти у редакції:

« 3. Оплата товару, що поставляється за цим Договором, здійснюється Покупцем на умовах: відстрочки платежу протягом 60 календарних днів від дати поставки товару.

У разі, якщо різниця між курсом НБУ (UAH/USD) на дату оплати та курсом НБУ (UAH/USD) на дату поставки товару перевищить 6%, сторони проводять перерахунок вартості поставленого товару (всієї вогнетривкої продукції, тари, упаковки, поставленої у 2019 р. згідно з цією Специфікацією) пропорційно зміні курсу НБУ (UAH/USD), шляхом виставлення коригувального рахунку. У разі виставлення коригувального рахунку, Покупець повинен оплатити коригувальний рахунок протягом 5 банківських днів з дати виставлення рахунка (при збільшенні курсу). Постачальник повертає Покупцю грошові кошти згідно з коригувальним рахунком протягом 5 банківських днів з дати виставлення рахунку (у разі зменшення курсу). Зазначений перерахунок вартості не здійснюється при зміні офіційного курсу НБУ на дату оплати Покупцем коригувального рахунку.».

При цьому, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2020 у справі № 904/3325/20:

- прийнято заяву Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" про затвердження плану санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство до розгляду;

- судове засідання у справі призначено на 20.07.2020 о 14:00 год.;

- введено мораторій на задоволення вимог кредиторів Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод", що включені до плану санації, який передбачає зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію. Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі звернення стягнення на заставлене майно та виконання рішень у немайнових спорах;

забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій;

не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій;

зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію;

не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.

Надалі, як вказувалось вище, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20 (залишена без змін постановами Центрального апеляційного господарського суду від 18.11.2020 та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.04.2021):

- затверджено план санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство;

- введено досудову санацію боржника на строк, передбачений планом санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод";

- затверджений судом план санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" є обов`язковим для всіх кредиторів, вимоги яких включено до плану санації;

- скасовано мораторій, введений ухвалою від 24.06.2020.

Відповідно до затвердженого судом плану санації до реєстру кредиторів входить Товариство з обмеженою відповідальністю "ГІР-Інтернешнл" (ідентифікаційний код 35832123) із дебіторською заборгованістю 60 259 346,56 грн.

Згідно з графіком погашення заборгованості кредиторів плану санації, дебіторська заборгованість позивача має бути погашена у такі строки: ІІІ квартал 2022 року 15 064 836,64 грн.; IV квартал 2022 року 15 064 836,64 грн.; I квартал 2023 року 15 064 836,64 грн.; II квартал 2023 року 15 064 836,64 грн.

До того ж, в ухвалі суду від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20 зазначено, що планом визначено порядок задоволення вимог кредиторів у розмірі 1 207 461 399,34 грн., на умовах відстрочки виконання зобов`язань. Відстрочка виконання зобов`язань встановлюється строком на 2 роки від дня затвердження судом цього Плану санації, а задоволення вимог кредиторів здійснюється протягом 1 року поквартально рівними частинами.

Надалі, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.11.2022 у справі № 904/3325/20 (залишена без змін постановами Центрального апеляційного господарського суду від 16.05.2023 та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2023) затверджено План санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство в новій редакції зі змінами; продовжено досудову санацію Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" на строк, передбачений Планом санації Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" в новій редакції зі змінами.

У вказаній ухвалі суду від 18.11.2022 у справі № 904/3325/20 зазначено, що поданий План санації (зі змінами) передбачає продовження терміну відстрочки виконання зобов`язань строком на 3 (три) роки з подальшим розстроченням боргу на 1 (один) рік і погашення заборгованості поквартально рівними частинами та часткове прощення (списання) боргу.

Крім того, в ухвалі суду від 18.11.2022 у справі № 904/3325/20 зазначено, що План санації (в новій редакції зі змінами) передбачає такі зміни порядку задоволення вимог кредиторів:

- заборгованість в розмірі 80% від загальної суми боргу підлягає відстроченню строком на 3 (три) роки від дня затвердження Господарським судом Дніпропетровської області змін до Плану санації ПрАТ ДМЗ. Загальний строк відстрочення виконання грошових зобов`язань, з урахуванням ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 по справі №904/3325/20, складає 5 (п`ять) років;

- після завершення терміну відстрочення, заборгованість в розмірі 80% від загальної суми боргу підлягає розстроченню на 1 (один) рік, погашення здійснюється поквартально рівними частинами. Загальний строк розстрочення виконання грошових зобов`язань, з урахуванням ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 по справі №904/3325/20, складає 1 (один) рік;

- заборгованість в розмірі 20% боргу підлягає прощенню (списанню) на протязі 3 (трьох) років з дати постановлення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області про затвердження Плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ ДМЗ (в новій редакції зі змінами).

Загальний строк процедури санації до відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ "ДМЗ" складає 6 (шість) років з урахуванням внесених змін та ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 по справі №904/3325/20.

Відповідно до затвердженого судом Плану санації (в новій редакції зі змінами) до реєстру кредиторів входить Товариство з обмеженою відповідальністю "ГІР-Інтернешнл" (ідентифікаційний код 35832123) із дебіторською заборгованістю 60 259 346,56 грн.

При цьому, згідно з Графіком погашення заборгованості (80%) Плану санації (в новій редакції зі змінами) дебіторська заборгованість Позивача має бути погашена у такі строки: ІІІ квартал 2022 року ІІ квартал 2025 року 12 051 869,31 грн. (списання заборгованості 20%); IІІ квартал 2025 року 12 051 869,31 грн.; IV квартал 2025 року 12 051 869,31 грн.; I квартал 2026 року 12 051 869,31 грн.; ІІ квартал 2026 року - 12 051 869,31 грн.

До того ж, в ухвалі суду від 18.11.2022 у справі № 904/3325/20 зазначено, що відсутня законодавча заборона чи мораторій на нарахування під час дії процедури досудової санації, відсотків річних та індексу інфляції (ч. 2 ст. 625 ЦК України) на суми заборгованості, що включені до плану санації. В той же час у випадку звернення кредитора із заявою щодо відкриття провадження у справі про банкрутство, такий мораторій запроваджується з моменту відкриття провадження у справі про банкрутство.

Зазначаючи про необхідність врахування впливу вартості грошей у часі на вигідність змін до плану санації боржника порівняно з ліквідацією, кредитор не запропонував конкретного розрахунку чи коефіцієнту такого впливу за одиницю часу. В той же час, як зазначено вище, в процедурі досудової санації кредитори не втрачають право на компенсацію втрати грошима вартості, шляхом нарахування відсотків річних та індексу інфляції (ч. 2 ст. 625 ЦК України).

Вказані обставини стали підставою для звернення Позивача з позовом до суду.

Ухвалюючи рішення, господарський суд виходив з таких підстав.

Відповідно до ст. 604 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється за домовленістю сторін.

Зобов`язання припиняється за домовленістю сторін про заміну первісного зобов`язання новим зобов`язанням між тими ж сторонами (новація).

У випадках, передбачених законом або договором, новація може здійснюватися щодо декількох первісних зобов`язань.

Новація не допускається щодо зобов`язань про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, про сплату аліментів та в інших випадках, встановлених законом.

Новація припиняє додаткові зобов`язання, пов`язані з первісним зобов`язанням, якщо інше не встановлено договором, крім випадків, коли первісне зобов`язання змінене планом санації або реструктуризації згідно з Кодексом України з процедур банкрутства і заставодержатель проголосував проти такого плану.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ст. 509 Цивільного кодексу України).

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України.

Зі змісту ст. 604 Цивільного кодексу України вбачається, що ознаками новації є:

- спосіб припинення зобов`язання;

- вона можлива лише між тими самими сторонами (сторонами попереднього зобов`язання);

- є двостороннім правочином (договором);

- нове зобов`язання пов`язане з попереднім і спрямоване саме на заміну первісного зобов`язання новим, а не на зміну цього зобов`язання.

До умов новації згідно з вимогами закону віднесено такі:

- нове зобов`язання повинне пов`язувати тих самих осіб, що і первісне;

- сторони мають досягти згоди щодо заміни одного зобов`язання іншим, а "домовленість про новацію", про яку йдеться у частині 2 статті 604 Цивільного кодексу України, - це договір про заміну зобов`язання;

- вчиняється новація у формі двостороннього правочину (новаційного договору), який має відповідати вимогам до форми та змісту, необхідних для нового зобов`язання;

- наявність наміру сторін вчинити новацію, про який сторони повинні обов`язково вказати у договорі, а за відсутності такого застереження первинне зобов`язання не припиняється, а буде діяти поряд з новим;

- дійсність первинного зобов`язання (недійсність первинного зобов`язання веде до недійсності і нового зобов`язання, що виникає з новації, якщо ж недійсним є новаційний договір, сторони залишаються пов`язаними первинним зобов`язанням, і новація не відбувається);

- зміна змісту зобов`язання;

- допустимість заміни первісного зобов`язання новим.

Умови новації є необхідними і достатніми для вчинення новації.

Таким чином, новація - це угода про заміну первинного зобов`язання новим зобов`язанням між тими самими сторонами. Вона не припиняє правового зв`язку сторін, оскільки замість зобов`язання, дія якого припиняється, виникає узгоджене ними нове зобов`язання. Юридичною підставою для зобов`язання, яке виникає при новації, є домовленість сторін про припинення первинного зобов`язання.

Угода про заміну первинного зобов`язання має договірну природу. Новація є консенсуальним, двостороннім та оплатним договором, який має правоприпинювальну природу.

У постанові Верховного Суду від 25.11.2020 у справі № 921/301/17-г/11 зазначено, що застосування новації як способу припинення зобов`язань допускається виключно за наявності таких ознак: взаємна згода сторін про припинення дії попереднього зобов`язання та щодо умов нового зобов`язання; наявності умов про припинення попереднього зобов`язання; припинення всіх додаткових зобов`язань; виникнення між тими ж особами нового зобов`язання, яке, як правило, містить умову про інший предмет чи спосіб виконання. Характерною ознакою новації є не зміна частини первісного зобов`язання, а укладення між тими ж сторонами нового зобов`язання.

Новацією є заміна саме зобов`язання, яким є виконання особою певної дії на користь іншої сторони на нове, яким є виконання тією ж особою на користь тієї ж сторони іншої дії, характерним для новації є саме укладення нового зобов`язання, а не зміна його частини, що є підставою для припинення попереднього зобов`язання.

Водночас, зміна строків виконання зобов`язання не є новацією, оскільки не змінює саме зобов`язання - дію, яку повинна виконати одна сторона на користь іншої.

План санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" (в новій редакції зі змінами), затверджений ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.11.2022, передбачає продовження терміну відстрочки виконання зобов`язань строком на 3 роки з подальшим розстроченням боргу на 1 рік і погашенням заборгованості поквартально рівними частинами та часткове прощення (списання) боргу.

Заборгованість перед ТОВ "ГІР-ІНТЕРНЕШНЛ" підлягає погашенню, з урахуванням списання 20% боргу, в III кварталі 2025 року, тобто до 30.09.2025. Вимоги ТОВ "ГІР-ІНТЕРНЕШНЛ" у розмірі 60 259 346,56 грн., серед яких 55 182,85 грн., які виникли у зв`язку з невиконанням ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" умов договору поставки № 924/2018 від 23.05.2018, були включені до плану санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Згідно зі ст. 5 КУзПБ боржник за рішенням засновників (учасників, акціонерів) боржника має право ініціювати процедуру санації до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Санація боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюється відповідно до плану санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство (далі - план санації).

У плані санації визначаються:

- розміри, порядок і строки погашення вимог кредиторів, які беруть участь у санації;

- заходи щодо виконання плану санації та нагляду за виконанням плану санації;

- обсяг повноважень керуючого санацією (у разі його призначення).

Умови плану санації щодо задоволення вимог кредиторів, які не брали участі в голосуванні або проголосували проти схвалення плану санації боржника, повинні бути не гіршими, ніж умови задоволення вимог кредиторів, які проголосували за схвалення плану санації.

Вимоги кредиторів, які не були змінені або реструктуризовані боржником, можуть бути виключені боржником із плану санації. Погодження та реалізація плану санації не вважаються порушенням договору між боржником та будь-яким кредитором, який не бере участі в плані санації.

План санації не впливає на вимоги кредитора до третіх осіб, якщо кредитор з такими вимогами проголосував проти схвалення плану санації. Затвердження судом плану санації щодо первісного зобов`язання не припиняє пов`язаних з ним додаткових зобов`язань згідно зі статтею 604 Цивільного кодексу України, якщо заставодержатель проголосував проти такого плану.

Затверджений господарським судом план санації є обов`язковим для всіх кредиторів, вимоги яких включені до плану санації.

Зміни до плану санації вносяться у порядку, встановленому для його затвердження.

Боржник і кредитор шляхом укладення договору можуть змінити свої права і обов`язки, передбачені планом санації, зокрема, передбачити відстрочення чи розстрочення виконання, якщо така зміна не надає переваги кредитору порівняно з умовами плану санації. Копія такого договору надсилається керуючому санацією, кредиторам, які беруть участь у санації, та інвесторам.

За заявою боржника або кредитора господарський суд може припинити процедуру санації у разі порушення виконання плану санації, за наявності підстав вважати, що такий план санації не буде виконаний.

Ухвала господарського суду про припинення процедури санації скасовує заходи, вжиті судом, а план санації вважається розірваним. У такому разі вимоги кредиторів відновлюються в повному розмірі у незадоволеній частині.

План санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство не змінює саме зобов`язання ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" (сплатити Позивачу грошові кошти), а саме дію, яку повинна виконати одна сторона на користь іншої, а змінює лише строк виконання такого зобов`язання.

Зміна строків виконання основного зобов`язання планом санації до відкриття провадження у справі про банкрутство, як у спірному випадку, шляхом затвердження судом такого плану санації, не є тотожною укладенню цивільного договору у розумінні ч. 2 ст. 604 Цивільного кодексу України.

Отже, у зв`язку з тим, що зміна строків виконання зобов`язання не є новацією, оскільки не змінює саме зобов`язання, тобто дію, яку повинна виконати одна сторона на користь іншої, затверджений судом план санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство не є новацією в розумінні норм ст. 604 Цивільного кодексу України.

Крім того, планом санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство передбачено, що у разі порушення виконання плану санації, за наявності підстав вважати, що такий план санації не буде виконаний, за заявою боржника або кредитора господарський суд може припинити процедуру санації.

Ухвала господарського суду про припинення процедури санації скасовує заходи, вжиті судом, а план санації вважається розірваним. У такому разі вимоги кредиторів відновлюються в повному розмірі у незадоволеній частині.

Отже, затверджений судом план санації не є новацією та не змінює зобов`язання Відповідача перед Позивачем за договором № 924/2018 від 23.05.2018.

Доводи Відповідача про те, що план санації є новацією, зводяться до помилкового тлумачення норм Цивільного кодексу України, оскільки у даному випадку, за умовами затвердженого плану санації зобов`язання боржника за договором № 924/2018 від 23.05.2018 не було замінено на будь-яке інше (нове) зобов`язання, умов про припинення первісного зобов`язання, що виникло за цим договором, план санації не містить, а зміна строку виконання такого зобов`язання не може вважатися новацією в розумінні ст. 604 Цивільного кодексу України.

Відповідно до п. 5 ст. 4 КУзПБ санація боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство - це система заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, які може здійснювати засновник (учасник, акціонер) боржника, власник майна (орган, уповноважений управляти майном) боржника, інші особи з метою запобігання банкрутству боржника шляхом вжиття організаційно-господарських, управлінських, інвестиційних, технічних, фінансово-економічних, правових заходів відповідно до законодавства до відкриття провадження у справі про банкрутство.

У плані санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство (нова редакція зі змінами) вказано, що метою внесення змін до плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" є відновлення платоспроможності товариства, запобігання його банкрутству та погашення заборгованості перед кредиторами внаслідок:

- добровільного врегулювання питання погашення заборгованості між кредиторами та боржником, між незабезпеченими кредиторами, а також між незабезпеченими та забезпеченими кредиторами;

- досягнення взаємовигідних умов щодо врегулювання заборгованості;

- застосування передбаченої діючим законодавством процедури врегулювання заборгованості;

- забезпечення процесуально-економічного механізму врегулювання заборгованості боржника;

- забезпечення справедливого та рівного для всіх кредиторів порядку задоволення вимог;

- запобігання порушенню прав кредиторів під час погашення їх грошових вимог;

- встановлення додаткових гарантій для кредиторів щодо задоволення їх грошових вимог;

- збереження господарюючого суб`єкта та його господарської діяльності.

Здійснення та реалізація змін до плану досудової санації дозволить уникнути процедури банкрутства та досягнення поставленої мети - відновити платоспроможність ПрАТ "Дніпровський металургійний завод", що має важливе значення як для боржника, так і для його кредиторів, оскільки зміни передбачають забезпечення більш сприятливих умов для погашення заборгованості, ніж в судових процедурах відновлення платоспроможності боржника або його банкрутства.

Верховний Суд у постанові від 03.10.2023 у справі № 904/3325/20 вказав на те, що санація боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство не є судовою процедурою в розумінні статті 6 КУзПБ, тому не можна ототожнювати таку процедуру із судовою санацією, передбаченою положеннями Розділом ІІІ КУзПБ, а також слід враховувати, що така процедура хоч і передбачає участь суду, однак є орієнтованою на збереження платоспроможності боржника в межах добровільного (договірного) виконання боржником взятих на себе зобов`язань перед кредиторами, а не за рахунок примусу за участі держави, що, в свою чергу, повинно забезпечувати пропорційність та баланс інтересів не лише кредиторів, але й боржника.

Відповідно до змісту преамбули КУзПБ, положеннями якого передбачено санацію боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство, цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів. Тобто він встановлює не лише умови та порядок задоволення вимог одного або декількох кредиторів, але й спрямований на відновлення платоспроможності боржника.

Із зазначеними положеннями узгоджується мета санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство (частина п`ята статті 4 КУзПБ), якою є запобігання банкрутству боржника шляхом вжиття організаційно-господарських, управлінських, інвестиційних, технічних, фінансово-економічних, правових заходів відповідно до законодавства до відкриття провадження у справі про банкрутство.

З огляду на викладене, така санація є позасудовою процедурою, яка вводиться до відкриття провадження у справі про банкрутство, головним завданням такої позасудової процедури полягає у відновленні платоспроможності суб`єкта господарювання, за умови що кредитори отримають задоволення своїх вимог в більшому розмірі, аніж у випадку застосування до такого суб`єкта господарювання ліквідаційної процедури у справі про банкрутство.

Як вказувалось вище, план санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" (в новій редакції зі змінами) передбачає такі зміни до порядку задоволення вимог «інших кредиторів»:

- заборгованість в розмірі 80% від загальної суми боргу підлягає відстроченню строком на 3 роки від дня затвердження Господарським судом Дніпропетровської області змін до плану санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод". Загальний строк відстрочення виконання грошових зобов`язань, з урахуванням ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20, складає 5 років;

- після завершення терміну відстрочення, заборгованість в розмірі 80% від загальної суми боргу підлягає розстроченню на 1 рік, погашення здійснюється поквартально рівними частинами. Загальний строк розстрочення виконання грошових зобов`язань, з урахуванням ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 у справі № 904/3325/20, складає 1 рік; - заборгованість в розмірі 20% боргу - підлягає прощенню (списанню) протягом 3-х років поквартально рівними частинами, тобто протягом 3-х років з дати постановлення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області про затвердження плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" (в новій редакції зі змінами).

Приписами ст. 5 КУзПБ передбачена можливість припинення господарським судом процедури санації на підставі заяви боржника або кредитора у разі порушення виконання плану санації, за наявності підстав вважати, що такий план санації не буде виконаний. Ухвала господарського суду про припинення процедури санації скасовує заходи, вжиті судом, а план санації вважається розірваним. У такому разі вимоги кредиторів відновлюються в повному розмірі у незадоволеній частині.

Верховний Суд у постанові від 15.04.2021 у справі № 904/3325/20 вказав на те, що у наведений спосіб законодавець надав як боржнику, так і кредитору/кредиторам (незалежно від розміру кредиторських вимог, передбачених планом санації) повноваження з контролю за виконанням плану санації задля убезпечення/запобігання порушення прав будь-якого із наведених суб`єктів.

За встановленого ст. 5 КУзПБ правового регулювання санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство функція судового контролю цієї процедури є обмеженою та зумовлена ініціативою учасників цієї процедури на вчинення конкретних, встановлених Законом дій.

Тобто, статтею 5 КУзПБ передбачена можливість припинення процедури санації, скасування заходів, вжитих судом, розірвання плану санації та відновлення в повному розмірі у незадоволеній частині вимог кредиторів, у разі порушення виконання плану санації, за наявності підстав вважати, що такий план санації не буде виконаний. За наслідком чого, кредитори не позбавлені можливості звернутися до суду з позовними вимогами про стягнення заборгованості з урахуванням інфляційних та 3% річних.

Судове рішення про стягнення коштів є рішенням про примусове виконання обов`язку в натурі (стягнення грошових коштів), тобто підтверджує грошове зобов`язання божника перед кредитором.

Згідно з ч. 1 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 Господарського процесуального кодексу України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Розстрочення - це виконання рішення частинами, встановленими господарським судом, з певним інтервалом у часі.

Відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.

Відстрочення або розстрочення виконання рішення суду спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та унеможливлює примусове виконання судового рішення до спливу строків, визначених судом.

Чинне законодавство не пов`язує припинення зобов`язання з наявністю судового рішення, а наявність судових актів про стягнення заборгованості не припиняє грошових зобов`язань боржника. Вирішення судом спору про стягнення грошових коштів за договором не змінює природи зобов`язання та підстав виникнення відповідного боргу.

Оскільки судове рішення про відстрочення або розстрочення рішення суду про примусове стягнення боргу змінює строк або порядок примусового виконання такого рішення, розстрочення або відстрочення виконання судового рішення не змінює цивільне або господарське зобов`язання, у тому числі в частині строків його виконання.

Суд зазначає, що ухвали господарського суду про затвердження плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство та про затвердження плану санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство в новій редакції, які передбачають добровільне врегулювання питання погашення заборгованості між кредиторами та боржником, не є тотожними судовим рішенням про відстрочення або розстрочення виконання рішення, які унеможливлюють примусове виконання рішення про стягнення заборгованості до спливу строків, визначених судом.

Посилання Позивача на постанову Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 922/2071/20 суд не бере до уваги, оскільки позиція Верховного Суду стосується включення до плану досудової санації заборгованості, за кредитами, наданими підприємству під державні гарантії, на підставі постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 08.12.2015 у справі № 820/5225/15 та виконавчого листа від 14.12.2015, виданого на виконання зазначеної постанови апеляційного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Тобто у разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати.

За змістом ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справі № 903/2718/16-ц, від 18.03.2020 у справі № 902/417/18).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.10.2023 у справі № 366/203/21 зазначила, що інфляційні та річні проценти нараховуються на суму простроченого основного зобов`язання, тому зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного і поділяє його долю. Відповідно й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимоги.

Вимагати сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу (постанова Верховного Суду від 05.07.2019 у справі № 905/600/18). Визначене частиною 2 статті 625 ЦК України право стягнення трьох процентів річних є мінімальними гарантіями, які надають кредитору можливість захистити згадані вище інтереси; позбавлення кредитора можливості реалізувати це право порушуватиме баланс інтересів і сприятиме виникненню ситуацій, за яких боржник повертатиме кредитору грошові кошти, які, через інфляційні процеси, матимуть іншу цінність, порівняно з моментом, коли такі кошти були отримані (у тому числі у вигляді прострочення оплати відповідних товарів та послуг).

Суд зазначає, що здійснення та реалізація плану досудової санації дозволить уникнути процедури банкрутства ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" та відновить платоспроможність ПрАТ "Дніпровський металургійний завод", що має важливе значення не лише для боржника, а і для його кредиторів, оскільки враховуючи поточний фінансовий стан боржника, за інших умов, якби Позивач не отримав від Відповідача належних до сплати коштів у строк, в який зобов`язання мало бути виконане, зазначена заборгованість могла бути присуджена до стягнення в судовому порядку, однак можливість реального виконання рішення була б поставлена в залежність від існуючої неплатоспроможності боржника виконати грошове зобов`язання без застосування судової процедури відновлення платоспроможності боржника або його банкрутства. Перехід до судових процедур банкрутства може позбавити кредиторів можливості задовольнити свої інтереси та вимоги до боржника.

Водночас, план досудової санації передбачає забезпечення більш сприятливих умов для погашення заборгованості, ніж в судових процедурах відновлення платоспроможності боржника або його банкрутства. Кредитори матимуть змогу отримати задоволення своїх вимог в більшому розмірі, аніж у випадку застосування до такого боржника ліквідаційної процедури у справі про банкрутство.

Таким чином, для відновлення платоспроможності ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" та забезпечення більш сприятливих умов для погашення заборгованості, що надасть змогу кредиторам отримати задоволення своїх вимог у більшому розмірі, кредиторами схвалено план санації до відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Дніпровський металургійний завод", відповідно до якого (з урахуванням нової редакції) після строку, зазначеного в плані досудової санації, грошове зобов`язання ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" щодо погашення заборгованості перед кредиторами, вимоги яких включені до плану санації, підлягає виконанню.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно зі ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, підставою застосування передбаченої цією нормою відповідальності є прострочення боржником виконання грошового зобов`язання.

Водночас, як вказувалось вище, 31.07.2020 ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області у справі № 904/3325/20 затверджено план санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство; введено досудову санацію боржника на строк, передбачений планом санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод", планом санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство в новій редакції, затвердженим ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.11.2022 у справі № 904/3325/20, змінено строки виконання зобов`язань перед кредиторами, з метою створення сприятливих умов для виконання таких зобов`язань.

Позивач просить суд стягнути з Відповідача 3% річних за період з 01.09.2020 по 02.03.2023 у розмірі 4 221,11 грн. та інфляційні втрати за період з вересня 2020 року по лютий 2023 року у розмірі 25 760,32 грн., нараховані на заборгованість за видатковою накладною № ВК-000583 від 12.04.2019 (залізнична накладна № 49276355 від 12.04.2019) у розмірі 55 182,85 грн. (яка увійшла до плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство) на виконання Специфікації на поставку товару за Договором (Додаток № 9 від 10.01.2019).

Оскільки планом санації ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" до відкриття провадження у справі про банкрутство в новій редакції, затвердженим ухвалою суду від 18.11.2022 у справі № 904/3325/20, змінено строки виконання зобов`язань перед кредиторами та враховуючи, що підставою застосування, передбаченої ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, відповідальності є саме прострочення боржником виконання грошового зобов`язання, відсутні підстави для стягнення з Відповідача 3% річних та інфляційних втрат.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.03.2024 у cправі № 904/966/23.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на Позивача.

Керуючись ст.ст. 73-79, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя О.І. Красота

Повне рішення складено

15.12.2025