ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

17 грудня 2025 року м. ЧернівціСправа № 926/3578/25

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Дутки В.В., при секретарі судового засідання Кушлак Л.Л., розглянувши матеріали справи

за заявою фізичної особи ОСОБА_1 , с. Кулішівка Дністровського району Чернівецької області

про неплатоспроможність

Представники сторін:

заявник не з`явився

представник заявника Бабаєва О.О.

ВСТАНОВИВ :

23.10.2025 через систему Електронний суд надійшла заява фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у зв`язку з неможливістю погасити заборгованість, яка виникла за період 2022-2023 років, перед 16 фінансовими установами у розмірі 226101,50 грн, керуючим реструктуризацією просить призначити арбітражного керуючого Мотальову-Кравець В.Ю.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 17.11.2025 заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність прийнято до розгляду. Підготовче засідання призначено на 03.12.2025. Явку боржника визнано обов`язковою.

Ухвалою від 28.11.2025 задоволено заяву ОСОБА_1 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 03.12.2025 відкладено підготовче засідання на 17.12.2025, явку боржника визнано обов`язковою. Зобов`язано ОСОБА_1 надати для огляду в судовому засіданні оригінали паспорту та ідентифікаційного коду боржника, заяву арбітражного керуючого на участь у справі станом на дату подання заяви про неплатоспроможність. Роз`яснено заявнику, що у випадку неявки у судове засідання, заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність підлягає залишенню без розгляду.

Ухвалою від 12.12.2025 відмовлено у задоволенні заяви про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції.

15.12.2025 через систему Електронний суд від представника заявника адвоката Бабаєвої О.О. надійшли додаткові пояснення, в яких зазначено, що боржник не має можливості фізично бути присутнім в судовому засіданні 17.12.2025 року з причин неможливості такого через повну зайнятість на роботі, де запізнення, невиходи на роботу тощо є неприпустимими та не вітаються керівництвом. Більше того, слід зауважити, що боржник офіційно працевлаштований та фізично працює в ТОВ «Земля і Воля», що зареєстровано іншому регіоні Чернігівській області. Таке також є неможливим, оскільки боржник через технічні збої та помилки в роботі реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Резерв +» значиться в розшуку ТЦК . Хоча жодних порушень не здійснював, данні оновлював вчасно, має відстрочку до закінчення мобілізації і тд. Але, фактично, в разі затримання співробітниками ТЦК є великі ризики бути мобілізованим без встановлення уточненого статусу по ньому.

У судовому засіданні 17.12.2025 адвокат боржника підтримав вказану заяву та просив відкрити провадження у справі про неплатоспроможність. ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився.

Розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи, заслухавши представника боржника, суд зазначає наступне.

Статтею 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до приписів ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КУзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Банкрутство за своєю природою є особливим правовим механізмом врегулювання відносин між неплатоспроможним боржником та його кредиторами, правове регулювання якого регламентовано Кодексом України з процедур банкрутства, який визначає особливості провадження у справах про банкрутство, тобто є спеціальним та має пріоритет у застосуванні при розгляді цих справ порівняно з іншими нормами законодавства.

З моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника. Оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені КУзПБ обмеження.

Встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

У даному випадку під майном слід вважати усі види майнових активів боржника, в тому числі гроші, нерухоме майно, рухоме майно, цінні папери, майнові права тощо.

Без з`ясування особи боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

Разом з цим існують обов`язки боржника зумовлені завданням процедур банкрутства, які потребують особистої участі (при проведення інвентаризації і виявленні майна, підготовці плану реструктуризації та інше). Без особистої участі самого боржника контроль за діями боржника та керуючого реструктуризацією, виявлення майна боржника, його інвентаризацію, перевірка достовірності даних щодо доходів та майна боржника у випадку знаходження (отримання) за межами країни фактично неможливий. Тобто фактично проведення процедури неплатоспроможності за відсутності самого боржника не є можливим.

Тобто, особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та його можливості брати участь у процедурі, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Суд наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

З наведеного слідує, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявника, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи.

Враховуючи зазначене, попри те, що у ОСОБА_1 наявний представник, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Суд приходить до висновку, що неявка заявника в підготовче засідання свідчить про його недобросовісне або, щонайменше, байдуже ставлення до вирішення справи про його неплатоспроможність, неповагу до суду та зловживанням процесуальними правами (ст. 43 ГПК України).

Суд критично оцінює доводи представника боржника наведені у додаткових поясненнях, оскільки посилання на повну зайнятість ОСОБА_1 на роботі на підприємстві яке знаходиться в іншій області не є перешкодою для особистої явки у судове засідання, з огляду на те, що чинним законодавством передбачено різного роду відпустки.

Щодо доводів, що боржник через технічні збої та помилки в роботі реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Резерв +» значиться в розшуку ТЦК, та як наслідок прибуття в судове засідання є ризик бути мобілізованим, суд відхиляє такі доводи як необгрунтовані, з огляду на те, що в країні введено воєнний стан внаслідок повномасштабного вторгнення рф на територію України. Більше того, відмовляючи у задоволенні заяви про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції суд достатньо навів аргументів особистої явки (фізичної присутності) боржника у підготовче засідання.

Судовий розсуд це передбачене законом право суду, яке реалізується за правилами, регламентованими законодавством про банкрутство, ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, і надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення, встановлених законом чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), такий, що є найбільш оптимальним в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості й ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Водночас, якщо суд не має сумнівів щодо особи боржника та його дійсного волевиявлення, боржник власноруч підписав подану до суду заяву, долучив належним чином засвідчену копію документа, що посвідчує особу (паспорт), а також інші документи, які стосуються його та є необхідними для вирішення відповідного процесуального питання, суд може відкрити провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи за наявності для цього підстав (правова позиція викладена в постанові ВС КГС від 05.06.2025 у справі № 904/5467/23).

З матеріалів заяви вбачається, що заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, копія паспорта та ідентифікаційного коду ОСОБА_1 подана через систему Електронний суд та скріплена електронним підписом представника заявника Бабаєвої О.О.

Водночас, якщо суд не має сумнівів щодо особи боржника та його дійсного волевиявлення, боржник власноруч підписав подану до суду заяву, долучив належним чином засвідчену копію документа, що посвідчує особу (паспорт), а також інші документи, які стосуються його та є необхідними для вирішення відповідного процесуального питання, суд може відкрити провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи за наявності для цього підстав (правова позиція викладена в постанові ВС КГС від 05.06.2025 у справі № 904/5467/23).

Відповідно до частини другої статті 202 ГПК України, за загальним правилом неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав, зазначених у частині другій статті 202 ГПК України, які стосуються як позивача, так і його представника, окрім випадків, коли суд визнав явку позивача обов`язковою.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними, а зазначена норма дисциплінує заявника-боржника, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Положеннями КУзПБ такий процесуальний наслідок як залишення заяви про відкриття провадження у справі без розгляду передбачено лише у випадку відкликання такої заяви заявником. Разом з тим, у випадках, коли процесуальні правовідносини неплатоспроможності не регулюються спеціальними положеннями КУзПБ, слід застосовувати субсидіарно загальні положення ГПК України, якими передбачені відповідні підстави та наслідки (правова позиція викладена в постанові ВС КГС у справі №910/12482/23 від 25.06.2024). У випадку зобов`язання на підставі статті 121 ГПК України відповідною ухвалою суду заявника до явки у судове засідання безпосередньо до приміщення суду, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати подану заяву боржника без розгляду, оскільки саме такі процесуальні наслідки передбачені положеннями ГПК України.

Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи щодо завершення судового провадження без винесення рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду через неявку заявника у судове засідання не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до ч.4 ст.226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно із ч. 10 ст. 11 ГПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №2-591/11).

За таких обставин, враховуючи особисту неявку заявника (боржника), належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання, не поданням на вимогу суду оригіналу паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення такої заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду на підставі імперативно процесуального обов`язку передбаченого частиною четвертою статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 202, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність від 23.10.2025 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено і підписано 18.12.2025.

Суддя В.В.Дутка