ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2025 р. Справа № 910/22646/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сибіги О.М.

суддів: Тищенко О.В.

Гончарова С.А.

секретар судового засідання: Михайленко С.О.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 18.12.2025

Розглянувши матеріали апеляційної скарги Спеціалізованої антикорупційної прокуратури

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025

про залишення позову без розгляду

повний текст ухвали складено 06.10.2025

у справі № 910/22646/17 (суддя Смирнова Ю.М.)

за позовом Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства енергетики та вугільної промисловості

до 1. Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування"

2. Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited)

про визнання договору недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 позов залишено без розгляду.

Ухвалу суду першої інстанції мотивовано тим, що неявка прокурора в судове засідання, на переконання суду, перешкоджає подальшому розгляду справи, зокрема, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених прокурором позовних вимог, у зв`язку з чим позов Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства енергетики України підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17, 29.09.2025 Спеціалізована антикорупційна прокуратура звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (з урахуванням клопотання про доповнення або зміну апеляційної скарги), в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17, якою позов залишено без розгляду.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано тим, що оскаржувану ухвалу судом першої інстанції прийнято з порушенням норм процесуального права. Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що прокурором було подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи 18.09.2025 з повідомленням про причини поважності неявки та надано підтверджуючі документи. Відповідно до протоколу судового засідання від 18.09.2025 причини неявки прокурора в судове засідання визнано поважними, тому правові підстави для залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України були відсутні. При цьому, судом першої інстанції не взято до уваги, що прокурор з`явився у судове засідання з розгляду справи по суті 19.06.2025 та був готовий розглядати справу по суті, однак дане судове засідання було відкладено у зв`язку із задоволенням судом клопотання відповідача-2 про відкладення розгляду справи. Крім того, судом першої інстанції проігноровано заперечення представника Міністерства енергетики та вугільної промисловості про залишення позову без розгляду.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2025 матеріали апеляційної скарги Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у справі № 910/22646/17 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Сибіга О.М., судді: Гончаров С.А., Тищенко О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2025 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали господарської справи № 910/22646/17.

13.10.2025 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/22646/17.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.10.2025 апеляційну скаргу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 залишено без руху та надано строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

30.10.2025 Спеціалізована антикорупційна прокуратура звернулась до Північного апеляційного господарського суду з заявою про усунення недоліків.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2025 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/22646/17 за апеляційною скаргою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 та призначено розгляд справи на 04.12.2025.

01.12.2025 до Північного апеляційного господарського суду від представника Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited) надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому проти доводів апеляційної скарги заперечує та наводить власні на їх спростування, просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити у повному обсязі. Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу зводяться до того, що в судовому засіданні 21.08.2025 судом було задоволено клопотання прокурора та відкладено розгляд справи на 18.09.2025, про що прокурора повідомлено відповідною ухвалою суду. 17.09.2025 від прокурора надійшло чергове клопотання про відкладення розгляду справи через відрядження прокурора за межі м. Києва. Оскільки, прокурор не з`явився у судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України залишив позов без розгляду. За вказаних обставин, доводи прокурора не підтверджують порушення судом першої інстанції норм процесуального права, тому підстави для скасування оскаржуваної ухвали відсутні.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2025 у зв`язку з перебуванням судді Тищенко О.В. з 04.12.2025 у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/22646/17.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.12.2025 для розгляду справи № 910/22646/17 визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Сибіга О.М., судді: Гончаров С.А., Кравчук Г.А.

04.12.2025 ухвалою Північного апеляційного господарського суду новоутвореною колегією прийнято до свого провадження справу № 910/22646/17 за апеляційною скаргою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025.

Судове засідання 04.12.2025 не відбулось у зв`язку з проведенням ДП ІСС термінових позапланових технічних робіт в підсистемі ВКЗ, тому був відсутній доступ до підсистеми ЄСІТС, що забезпечує ведення протоколу (журналу) судового засідання в електронній формі та технічний запис судового засідання.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2025 у зв`язку з перебуванням судді Кравчука Г.А. 18.12.2025 у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/22646/17.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2025 для розгляду справи № 910/22646/17 визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Сибіга О.М., судді: Тищенко О.В., Гончаров С.А.

18.12.2025 ухвалою Північного апеляційного господарського суду новоутвореною колегією прийнято до свого провадження справу № 910/22646/17 за апеляційною скаргою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури слід задовольнити, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 скасувати, з наступних підстав.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до вимог ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Як встановлено судом, Заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (прокурор) в інтересах держави в особі Міністерства енергетики та вугільної промисловості (позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" (відповідач-1) та Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited) (відповідач-2) про визнання недійсним контракту від 29.05.2015 № UGV 11083/11-15, укладеного між ПАТ "Укргазвидобування" та Мостон Пропертіс Лімітед (Moston Properties Limited).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 позов залишено без розгляду.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що неявка прокурора в судове засідання, на переконання суду, перешкоджає подальшому розгляду справи, зокрема, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених прокурором позовних вимог, у зв`язку з чим позов Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства енергетики України підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Так, предметом апеляційного оскарження є ухвала Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 про залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За змістом статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

У частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За вимогами пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України позовна заява залишається без розгляду, якщо, позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Правова позиція щодо застосування пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15, від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19, від 18.11.2022 у справі № 905/458/21.

Так, у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 зазначено таке.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що при вирішенні питання щодо можливості залишення позову без розгляду суд повинен враховувати не лише формальну наявність передбачених пунктом 4 частини першої статті 226 та частиною четвертою статті 202 Господарського процесуального кодексу України умов, а й рівень процесуальної активності сторони та добросовісність реалізації нею процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 зазначено, що правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наголосила, що зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Крім того, об`єднана палата звернула увагу на те, що об`єднаною палатою Касаційного господарського суду Верховного Суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 було сформовано висновок щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України без встановлення заборон чи обмежень судам у кожному конкретному випадку надавати оцінку діям сторін у справі та іншим обставинам, зокрема з урахуванням введення воєнного стану в Україні, і, відповідно, визначати подальші процесуальні дії, які суди повинні вчинити для розгляду кожної конкретної справи.

Поряд з цим, Верховний Суд у постанові від 02.10.2024 у справі № 911/3092/23 підкреслив, що: судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення з метою захисту прав особи, за захистом яких вона звернулася до суду. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону, що узгоджується із нормою частини першої статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"; тлумачення частини четвертої статті 202 Господарського процесуального кодексу України, за яким її приписи застосовуються буквально, не зважаючи на процесуальну єдність стадії розгляду справи по суті та її безперервність, що виражається у послідовному здійсненні процесуальних дій судом, може привести до нерозумного результату, за яким навіть у разі відсутності позивача на оголошенні рішення суду це формально може бути сприйнято як підстава залишення позову без розгляду.

Колегія суддів зазначає, що вирішуючи питання про можливість застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України як підстави для залишення позову без розгляду, суд повинен виходити з комплексного, а не формального підходу до оцінки поведінки позивача.

Зазначені норми, безумовно, визначають процесуальні передумови для застосування такого заходу у разі встановлення в їх сукупності трьох ключових обставин: належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання, його неявки без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності. Водночас їхнє буквальне тлумачення, і відповідно застосування, не розкриває повного змісту правового регулювання і не може застосовуватися ізольовано від загальних засад господарського процесу, які визначають спрямованість судового процесу на досягнення реального, а не формального правосуддя.

У цьому контексті залишення позову без розгляду має розглядатися саме як виняткова процесуальна дія, що не спрямована на покарання сторони за формальну неявку, а покликана забезпечити ефективність та дисципліну судового процесу, запобігаючи зловживанню процесуальними правами. Тому суд, ухвалюючи рішення про застосування вказаних норм, повинен не лише констатувати саме факт неявки позивача, а й оцінити його процесуальну активність у цілому, зокрема, чи добросовісно він реалізовував свої права, чи виконував обов`язки, і чи свідчить його поведінка про реальну зацікавленість у вирішенні спору або, навпаки, про свідому пасивність.

Інакше кажучи, господарський суд може залишити позов без розгляду лише тоді, коли в їх сукупності встановлено всі передбачені законом умови, а з матеріалів справи не вбачається ознак процесуальної зацікавленості позивача та/або виявлено недобросовісне користування ним процесуальними правами. Формальне ж дотримання лише трьох вищенаведених умов без оцінки загальної динаміки процесуальної поведінки сторони не може вважатися достатньою підставою для ухвалення рішення про залишення позову без розгляду.

Отже, оцінка добросовісності поведінки сторони становить обов`язковий елемент судового аналізу при вирішенні питання про залишення позову без розгляду. Її відсутність зводить застосування відповідних норм до прояву процесуального формалізму, що нівелює завдання господарського судочинства забезпечити справедливий, ефективний і змістовний захист порушених прав.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, з протоколів судового засідання № 4394668 від 17.04.2025, № 4536924 від 15.05.2025, № 4723404 від 19.06.2025, представник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Малик О.І. був присутній у даних судових засіданнях, з них у судовому засіданні з розгляду справи по суті 19.06.2025.

Так, дійсно 21.08.2025 до Господарського суду міста Києва від представника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Малик О.І. надійшло клопотання про відкладення судового засідання 21.08.2025 у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні.

Вказане клопотання судом задоволено, судове засідання відкладено на 18.09.2025, про що Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури повідомлено ухвалою суду від 21..08.2025. При цьому, за змісту ухвали суду від 21.08.2025 вбачається, що явка прокурора у судове засідання 18.09.2025 не визнавалась судом обов`язковою.

Судом встановлено, що 17.09.2025 до Господарського суду міста Києва від представника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Малик О.І. надійшло клопотання про відкладення судового засідання 18.09.2025 у зв`язку з відрядження прокурора Малик О.І. за межі м. Києва. На підтвердження викладених у клопотанні обставин надано до суду копію наказу від 16.09.2025 № 12в Спеціалізованої антикорупційної прокуратури про направлення у службове відрядження до м. Львова Малик О.І. з 16.09.2025 по 18.09.2025.

Відповідно до технічного запису судового засідання 18.09.2025 суд першої інстанції, незважаючи на поважність причин неявки прокурора в судове засідання (детально згідно технічного запису судового засідання 18.09.2025 в судовий процес), неявка прокурора не може бути підставою для відкладення судового засідання 18.09.2025 в стадії розгляду справи по суті, у зв`язку з чим суд першої інстанції на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України позов Заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури залишив без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про застосування положень п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, як підставу для залишення позову без розгляду, оскільки дана норма підлягає застосуванню у випадку, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Натомість, у поданому до суду 17.09.2025 клопотанні про відкладення про відкладення судового засідання 18.09.2025 представник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Малик О.І. повідомив про причини неможливості з`явитися у судове засідання 18.09.2025, які згідно технічного запису судового засідання 18.09.2025 судом визнано поважними.

Таким чином, за встановлених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції неправомірно застосовано положення п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки прокурор повідомив про поважність причин неявки у судове засідання 18.09.2025, тоді як дана норма підлягає застосуванню у разі неявки у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини такої неявки.

Однак, в даному випадку, представник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Малик О.І. повідомив про причини неявки в судове засідання 18.09.2025 і, які, як зазначалося, судом першої інстанції було визнано поважними.

На переконання колегії суддів, відповідні дії свідчать про добросовісне користування прокурором наданими процесуальними правами та реальну зацікавленість у результаті розгляду справи. За встановлених обставин, поведінка прокурора не може бути розцінена як свідчення втрати інтересу до судового процесу.

За таких обставин, така поведінка прокурора повністю виключає обґрунтованість застосування положень пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на викладене, місцевий господарський суд, залишивши позов без розгляду, формально підійшов до застосування процесуальних норм, не надавши належної оцінки тим обставинам, які мають визначальне значення для прийняття такого рішення.

Таким чином, нез`явлення прокурора у судове засідання 18.09.2025, враховуючи поважність причин такої неявки, не може бути розцінене як самостійна підстава для застосування пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки участь прокурора у судовому засіданні з розгляду справи по суті 19.06.2025 свідчить про збереження інтересу до розгляду справи по суті.

При цьому, колегія суддів зазначає, що при вирішенні питання щодо можливості залишення позову без розгляду суд повинен оцінювати не лише сам факт неявки представника позивача у судове засідання, але й визначати, чи була така неявка перешкодою для подальшого розгляду спору по суті, а також враховувати загальну процесуальну активність сторони під час усього судового розгляду.

Натомість, місцевий господарський суд, який не визнавав явку прокурора обов`язковою, (1) не визначив, яким саме чином неявка прокурора у судове засідання дійсно перешкоджала вирішенню цього спору по суті, зокрема, чи була необхідність надання особисто прокурором пояснень суду з конкретних питань, які стосуються спірних правовідносин; (2) не вказав про неможливість або наявність істотних перешкод для розгляду спору по суті заявлених вимог відповідно, тобто за наявними в ній матеріалами.

Враховуючи вищевикладене, залишення позову без розгляду призведе до порушення права прокурора на доступ до правосуддя.

За вказаних обставин, колегія суддів дійшла висновку допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами частини 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Пунктом 6 статті 275 Господарського процесуального кодексу України встановлено що, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У цій справі неправильне застосування місцевим господарським судом порушення норм процесуального права призвело до прийняття незаконного судового рішення.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування ухвали місцевого суду на підставі ст. 280 Господарського процесуального кодексу України.

З урахуванням наведеного, доводи апеляційної скарги при перевірці в апеляційному порядку знайшли своє підтвердження, внаслідок чого апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала місцевого господарського суду - скасуванню. Матеріали справи слід направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Судові витрати

Оскільки судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 - задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі № 910/22646/17 - скасувати.

3. Матеріали справи № 910/22646/17 направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 18.12.2025.

Головуючий суддя О.М. Сибіга

Судді О.В. Тищенко

С.А. Гончаров