УХВАЛА

18 грудня 2025 року

м. Київ

cправа № 912/660/25

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В. Г.,

перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 (вх. № 9297/2025)

на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2025,

у складі колегії суддів: Мороза В.Ф. - головуючого, Кощеєва І.М., Чередка А.Є.

у справі № 912/660/25

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп"

В С Т А Н О В И В:

08.04.2025 ухвалою Господарського суду Кіровоградської області відкрито провадження у справі № 912/660/25 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Успенський рибгосп", введено процедуру розпорядження майном боржника, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Призначено розпорядником майна арбітражного керуючого Лецкана В. Л.

18.07.2025 ухвалою Господарського суду Кіровоградської області у справі №912/660/25, серед іншого, визнано грошові вимоги ОСОБА_1 у розмірі 798 700,00 грн основного боргу - четверта черга та 6 056,00 грн судового збору за подачу заяви з грошовими вимогами - перша черга; грошові вимоги ОСОБА_1 в розмірі 438 699,13 грн - відхилено.

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 18.07.2025 у справі № 912/660/25 в частині грошових вимог ОСОБА_1 та ухвалити нове рішення, яким грошові вимоги ОСОБА_1 визнати у розмірі 1 243 455,13 грн, з яких 798 700, 00 грн - основний борг, 127 344, 84 грн - інфляційні втрати, 30 394, 36 грн - 3% річних, 280 959, 93 грн - пеня, 6 056, 00 грн - судовий збір.

02.12.2025 ухвалою Центрального апеляційного господарського суду у справі № 912/660/25 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 18.07.2025 у цій справі повернуто заявникові.

12.12.2025 (згідно з відміткою на поштовому конверті) ОСОБА_1 подав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2025 у справі №912/660/25; апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 18.07.2025 у справі №912/660/25 направити до Центрального апеляційного господарського суду для продовження розгляду.

Також скаржником заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

15.12.2025 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), Жукова С. В., Картере В. І.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Статтею 290 ГПК України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня- 3 028 грн.

Отже, за подання до Верховного Суду касаційної скарги на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2025 у справі №912/660/25 скаржнику належало сплатити судовий збір в розмірі 3 028 грн.

Водночас, ОСОБА_1 до касаційної скарги не додав документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, натомість, заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд зазначає таке.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу;

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом з цим, особа, яка заявляє відповідне клопотання, зокрема, про відстрочення сплати судового збору, повинна надати докази того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі "Княт проти Польщі" (Kniat v. Poland) від 26.07.2005, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" (Jedamski and Jedamska v. Poland) від 26.07.2005, пункти 63, 64).

Відповідно до частини третьої статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Так, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги ОСОБА_1 посилається на введення в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану, який Указами Президента України неодноразово продовжувався та триває до теперішнього часу; наголошує, що через військову агресію росії проти України він втратив можливість отримувати стабільних дохід та утримувати власну сім`ю.

За доводами скаржника, у зв`язку з постійними обстрілами велика частина малого та середнього бізнесу були закриті або евакуйовані у більш безпечні області України або за кордон; зростання безробіття, часткова зайнятість та призупинення виплати заробітної плати суттєво вплинуло на можливість сплати коштів у будь-якій сфері життя; інфляція, частково спричинена логістичними труднощами та знищенням об`єктів інфраструктури, також лишає відбиток на достатньому забезпеченні життєдіяльності.

Крім того, ОСОБА_1 зауважує, що ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 18.07.2025 у справі № 912/660/25 визнано його грошові вимоги у розмірі 798 700,00 грн, які не були повернуті боржником у добровільному порядку

Водночас, пославшись на наведені обставини, заявник касаційної скарги не надав Суду жодних доказів в обґрунтування заявленого клопотання, документально не довів, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Крім того, звертаючись до Верховного Суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, скаржником не надано доказів, які б підтверджували можливість сплати судового збору протягом визначеного законом процесуального строку розгляду касаційної скарги до ухвалення рішення у справі.

За наведених обставин клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Верховний Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, касаційна скарга ОСОБА_1 оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України.

Частиною другою статті 292 ГПК України визначено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: надати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 028 грн.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 291, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2025 у справі №912/660/25.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2025 у справі № 912/660/25 - залишити без руху.

3. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Пєсков