ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"17" грудня 2025 р. м. Київ Справа №911/3756/25

Суддя Грабець С.Ю., розглянувши матеріали

позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕМЕТРА-АГРО",

до держави Російська Федерація, в особі Генеральної прокуратури Російської Федерації,

про стягнення збитків,

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИЛА:

12 грудня 2025 року через систему "Електронний суд" до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕМЕТРА-АГРО" (далі позивач) до держави Російська Федерація, в особі Генеральної прокуратури Російської Федерації (далі відповідач), про стягнення збитків.

В обґрунтування заявлених вимог представник позивача послався на те, що внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України та воєнних дій на території Київської області позивачу завдані збитки на загальну суму 17 523 564,40 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Так, позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕМЕТРА-АГРО" підлягає прийняттю до розгляду судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 Закону України "Про міжнародне приватне право", пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову і звернення стягнення на таке майно, - можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Закон України "Про міжнародне приватне право" встановлює судовий імунітет щодо іноземної держави, за відсутності згоди компетентних органів цієї держави на залучення її до участі у справі у національному суді іншої держави, зокрема, відповідачем.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 14.04.2022 року в справі №308/9708/19 щодо судового імунітету російської федерації у справах про відшкодування шкоди, завданої державою-агресором, Верховний Суд дійшов висновку про те, що російська федерація, вчинивши неспровокований та повномасштабний акт збройної агресії проти Української держави, численні акти геноциду Українського народу, не вправі надалі посилатися на свій судовий імунітет, заперечуючи тим самим юрисдикцію судів України на розгляд та вирішення справ про відшкодування шкоди, завданої такими актами агресії фізичній особі-громадянину України.

У постановах від 18.05.2022 року в справах №428/11673/19 та №760/17232/20-ц Верховний Суд розширив правові висновки, згідно з якими підтримання юрисдикційного імунітету російської федерації позбавить позивача ефективного доступу до суду для захисту своїх прав, що є несумісним з положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України 24 лютого 2022 року, Україна розірвала дипломатичні відносини з російською федерацією, що унеможливлює із цієї дати направлення різних запитів і листів до Посольства російської федерації в Україні, з огляду на припинення його роботи на території України.

Судом встановлено, що звертаючись із позовом до російської федерації, в особі Генеральної прокуратури Російської Федерації, для правильного вирішення спору позивач не потребує згоди компетентних органів держави російської федерації на розгляд справи у судах України або наявності міжнародної угоди між Україною та російською федерацією з цього питання.

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 14.04.2022 року в справі №308/9708/19, національне законодавство України виходить із того, що за загальним правилом шкода, завдана в Україні фізичній особі в результаті протиправних дій будь-якої іншої особи (суб`єкта), може бути відшкодована за рішенням суду України (за принципом "генерального делікту").

Так, суд дійшов висновку про застосування у цій справі "деліктного винятку", відповідно до якого будь-який спір, що виник на її території у громадянина України, навіть з іноземною країною, зокрема й російською федерацією, може бути розглянутий та вирішений судом України як належним та повноважним судом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України).

Так, суд дійшов висновку про те, що ця справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відкриттям провадження у справі починається підготовче провадження (ч. 2 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

У зв`язку з розірванням дипломатичних відносин України з Російською Федерацією, що унеможливлює надсилання цієї ухвали на адресу відповідача в особі Генеральної прокуратури Російської Федерації, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, суд вбачає за необхідне здійснити повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення підготовчого засідання в цій справі, зокрема шляхом розміщення на сайті Судової влади України відповідного оголошення-повідомлення, а також шляхом направлення позивачем перекладу цієї ухвали суду та позовної заяви з додатками на електронну адресу відповідача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. ч. 2, 3, 5, 7 ст. 46, ч. 3 ст. 120, ч. ч. 5, 9 ст. 165, ст. 166, ст. 167, ч. 1 ст. 176, ч. 2 ст. 177, ч. 2 ст. 178, ст. 180, ст. 181, ст. 182, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 191, ч. ч. 1, 2 ст. 192, п. 4 ч. 1 ст. 226, ч. 3 ст. 247, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. відкрити провадження у справі та розглядати її в порядку загального позовного провадження;

2. призначити підготовче засідання на "11" лютого 2026 року об 11 год 00 хв. (засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108, зал №2);

3. зобов`язати позивача до підготовчого засідання здійснити переклад на російську мову (у двох примірниках) ухвали Господарського суду Київської області від 17.12.2025 року в справі №911/3756/25, позовної заяви та доданих до неї документів та направити скан-копії такого перекладу на електронну адресу відповідача, докази чого надати суду;

4. попередити позивача, що суд може залишити позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору;

5. роз`яснити позивачу, що він вправі до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви;

6. попередити позивача про те, що у разі подання ним заяви про зміну предмету або підстав позову, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи;

7. роз`яснити відповідачу, що в строк, який не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, він має право подати відзив на позовну заяву (пред`явити зустрічний позов), а також докази, що підтверджують заперечення проти позову;

8. попередити відповідача про те, що у разі ненадання ним відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи;

9. роз`яснити позивачу, що в строк, який не може перевищувати семи днів з дня отримання відзиву на позовну заяву (зустрічного позову), він має право подати відповідь на відзив на позовну заяву, копію якої направити відповідачу, докази чого надати суду;

10. роз`яснити відповідачу, що в строк в строк, який не може перевищувати семи днів з дня отримання відповіді на відзив на позовну заяву, він має право подати заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, копії якого направити позивачу, докази чого надати суду;

11. роз`яснити сторонам, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в окремій письмовій заяві;

12. роз`яснити сторонам, що на будь-якій стадії судового процесу сторони можуть укласти мирову угоду, зробивши спільну письмову заяву і повідомити про це суд;

13. попередити учасників справи про те, що у разі неможливості виконання вимог цієї ухвали, необхідно подати письмову заяву (клопотання) із зазначенням причин;

14. попередити учасників справи про можливість застосування судом заходів процесуального примусу у разі:

- порушення порядку під час судового засідання, невиконання розпоряджень судді;

- невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин та ін.;

15. повідомити учасників справи, що інформацію по цій справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ko.arbitr.gov.ua/sud5012;

16. направити ухвалу позивачу.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 17.12.2025 року.

Суддя С. Грабець