ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2025 року м.Дніпро Справа № 908/411/25

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дарміна М.О.(доповідач),

суддів: Чередко А.Є., Кощеєва І.М.

при секретарі судового засідання Карпенко А.С.

Представники сторін:

від позивача: не з`явився.

від відповідача: ГРІЩЕНКО АНАСТАСІЯ ОЛЕГІВНА (поза межами приміщення суду) - від ТОВ "ПРОЕКТНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ АКВІ-БУД" - адвокат, ордер серія АР №1205322 від 16.07.2024р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 (суддя Дроздова С.С.)

за позовом: Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області (пр. Соборний, 164, м. Запоріжжя, 69107, ідентифікаційний номер юридичної особи 32126314)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельна компанія АКВІ-БУД (вул. Поштова, 27/29, каб. 49, м. Запоріжжя, 69063, ідентифікаційний код юридичної особи 41400018)

про стягнення 312 969 грн 31 коп.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Мелітопольська районна державна адміністрація Запорізької області звернулася до Господарського суду Запорізької області з позовною заявою стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельна компанія АКВІ-БУД 312 969 грн. 31 коп. пені за несвоєчасне повернення попередньої оплати (авансу).

Рішенням господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 року у справі № 908/411/25 у задоволенні позову Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області до Товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельна компанія АКВІ-БУД відмовлено.

Приймаючи оскаржуване рішення, місцевий господарський суд виходив з того, що правовідносини сторін є господарськими та регулюються перш за все чинним Договором, який має презумпцію правомірності (ст. 204 ЦК України). Ключове положення пункту 3.12 Договору (в редакції Додаткової угоди № 8) було розтлумачено судом як таке, що однозначно визначає граничний строк для повернення невикористаних сум авансу "але не пізніше ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений."

Суд зазначив, що сторони свідомо встановили цю дату (25.12.2024) як визначальний граничний строк, що має пріоритет перед іншими проміжними термінами. Оскільки жодна зі сторін не оспорювала чинність цієї умови, вона є обов`язковою для виконання.

Базуючись на встановленому граничному терміні (25.12.2024), суд встановив, що факт прострочення відсутній

Оскільки повне відпрацювання авансу відбулося значно раніше граничної дати, встановленої Договором (25.12.2024), суд зробив висновок, що Відповідач не порушив визначений Договором строк повернення невідпрацьованих сум авансу. Це усуває правову підставу для застосування штрафних санкцій (пені) згідно зі статтями 610-612 ЦК України.

Суд визнав, що новий абзац п. 19 ПКМУ № 1764 (для фортифікаційних споруд) дійсно дозволяє авансування на строк не більш як шість місяців. Проте, цей абзац не встановлює конкретного терміну для повернення невикористаних сум авансу і, головне, не передбачає відповідальності (неустойки) за порушення цього строку.

Оскільки правовідносини є договірними, а Договір містить чітко визначений кінцевий термін (25.12.2024), що не був оскаржений як недійсний, умови Договору мають пріоритет у визначенні дати, з якої настає відповідальність.

Попередження та протоколи Держказначейства стосуються Позивача (як розпорядника бюджетних коштів) за порушення бюджетного законодавства у сфері контролю, а не є прямим та безумовним доказом прострочення Генпідрядником, якщо Договором встановлено інший граничний термін.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що оскільки не було встановлено порушення відповідачем строку для повернення невідпрацьованих сум авансу (25.12.2024), відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про стягнення пені.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, засобами поштового зв`язку з апеляційною скаргою звернулась Мелітопольська районна державна адміністрація Запорізької області, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

Суд першої інстанції неправильно тлумачив положення п. 3.12 Договору (в редакції Додаткової угоди № 8), що стосується строку повернення невикористаного авансу. Відповідно до абзацу першого п. 3.12 Договору та згідно з п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва (ПКМУ № 1764), попередня оплата (аванс) надається на термін не більше як шість місяців.

Аванс від 22.02.2024 (14 050 167,00 грн) мав бути відпрацьований/повернений до 21.08.2024 (6 місяців).

Аванс від 16.04.2024 (9 057 292,00 грн) мав бути відпрацьований/повернений до 15.10.2024 (6 місяців).

Фраза "...але не пізніше ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений" є лише граничним узагальнюючим терміном, встановленим для забезпечення цільового використання коштів резервного фонду державного бюджету та своєчасного звітування до кінця бюджетного року (до 27 грудня 2024 р.), як цього вимагають Розпорядження КМУ. Вона не скасовує, а обмежує максимальний термін використання авансу, який у будь-якому разі не може перевищувати 6 місяців (якщо 6 місяців настає раніше).

Прострочення повернення авансу 14 050 167,00 грн (термін 21.08.2024) - 21 день (погашення 12.09.2024).

Прострочення повернення авансу 6 326 561,31 грн (термін 15.10.2024) - 23 дні (погашення 07.11.2024).

Позивач посилається на імперативні норми законодавства, що регулюють використання бюджетних коштів.

Зобов`язання Генпідрядника повернути невикористану частину авансу випливає безпосередньо з п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва (ПКМУ № 1764), який встановлює строк попередньої оплати не більш як шість місяців. Умови договору, які б суперечили цьому закону (якщо б вони встановлювали, що аванс може використовуватися довше 6 місяців до 25.12.2024), є ніщожними відповідно до ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України (зміст правочину не може суперечити законодавству).

Включення фрази про 25 грудня було обумовлено вимогами головного розпорядника коштів (Запорізької ОВА) та необхідністю звітування перед КМУ/Мінфіном/Держказначейством до 27 грудня 2024 року, а не зміною кінцевого терміну відпрацювання авансу з 6 місяців на кінець року.

Позивач наголошує, що факт порушення строків повернення/відпрацювання авансу Генпідрядником підтверджено матеріалами справи, а саме:

Фактичне погашення (відпрацювання) відбулося значно пізніше 6-місячного строку, визначеного законодавством та першою частиною п. 3.12 Договору:

14 050 167,00 грн погашено 12.09.2024 (прострочення з 22.08.2024).

6 326 564,31 грн погашено 07.11.2024 (прострочення з 16.10.2024).

Головне управління Державної казначейської служби України в Запорізькій області підтвердило непідтверджене використання авансу (листи від 28.08.2024 та 23.10.2024) та застосувало заходи впливу до Позивача (Мелітопольської РДА) за порушення бюджетного законодавства (Протоколи № 8 та № 12, Попередження № 35 та № 44). Це свідчить про те, що саме 6-місячний термін (а не 25.12.2024) був визначальним для органів Казначейства.

Відповідно до п. 12.5 Договору (в редакції Додаткової угоди № 10), за неповернення невикористаного авансу Генпідрядник сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення.

Таким чином, Позивач наполягає, що прострочення повернення авансу/подання актів його відпрацювання Генпідрядником відбулося, і суд неправомірно відмовив у стягненні пені, базуючись на невірному тлумаченні строків Договору.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

ТОВ "Проектно-будівельна компанія "Акві-буд" (Відповідач) заперечує проти апеляційної скарги Мелітопольської РДА та вважає рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим, посилаючись на наступне:

Головний аргумент ґрунтується на чинних та неоскаржених умовах Договору (п. 3.12 в редакції ДУ № 8), який має презумпцію правомірності (ст. 204 ЦК України).

Сторони чітко визначили кінцевий (граничний) строк для повернення невідпрацьованої суми авансу - до 25 грудня 2024 року ("але не пізніше ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року").

Оскільки повне відпрацювання всієї суми авансу було підтверджено актами КБ-2в (12.09.2024 та 07.11.2024), тобто задовго до 25.12.2024, Відповідач не порушив договірний строк повернення невідпрацьованого авансу. Відсутність порушення основного зобов`язання унеможливлює застосування штрафних санкцій (пені) згідно зі ст.ст. 610-612 ЦК України та п. 12.5 Договору.

Відповідач заперечує проти нарахування пені за порушення проміжних строків використання авансу (до 21.08.2024 та до 15.10.2024), оскільки договірний строк, який запускає пеню за неповернення, єдиний - 25.12.2024.

Пеня (п. 12.5 Договору) нараховується "при неповерненні по закінченню терміну, визначеного в пункті 3.12 Договору". Оскільки кінцевий термін повернення 25.12.2024, аванс був відпрацьований раніше, і, відповідно, факт неповернення не настав.

Відповідна норма ПКМУ № 1764 (в редакції ДУ № 1415, що дозволяє авансування до 70% на строк не більш як шість місяців для фортифікаційних споруд) не встановлює конкретного терміну для повернення невикористаних сум авансу і, що важливо, не передбачає відповідальності (неустойки/пені) за його порушення.

Умови Договору, погоджені сторонами, мають пріоритет у визначенні дати настання відповідальності.

Відповідач визнає порушення проміжних строків підтвердження використання авансу (21.08.2024 та 15.10.2024), але вказує, що це було спричинено виною Замовника та об`єктивними обставинами воєнного часу.

Замовник надав типову проєктну документацію, яка не враховувала складність рельєфу та геологічні дані об`єкта, що вимагало виконання додаткових робіт.

Генпідрядник був змушений зупинити роботи (з 16.07.2024 до 22.08.2024) через необхідність коригування. Замовник порушив договірний термін (п. 6.1 Договору) надання відповіді, що призвело до 37-денної затримки у роботі.

Сповільнення темпів будівництва також було викликане обстрілами будівельного майданчика, негативними погодними умовами та релокацією підприємства з окупації, що є форс-мажорними та об`єктивними факторами.

Позиція Позивача щодо стягнення пені за прострочення, яке не настало за договірним кінцевим строком, порушує принципи правової передбачуваності, правової визначеності та добросовісності, а також принцип належного урядування (справи "Рисовський проти України", "Броньовський проти Польщі"). Ризик будь-якої "помилки" у тлумаченні строків має покладатися на державний орган (Замовника), а не виправлятися за рахунок сумлінного контрагента, який повністю виконав роботи.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2025 у даній справі визначена колегія суддів у складі: головуючий, доповідач суддя Дармін М.О., судді: Чередко А.Є., Кощеєв І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2025 витребувано у Господарського суду Запорізької області матеріали справи № 908411/25. Відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 (суддя Дроздова С.С.) до надходження матеріалів даної справи з Господарського суду Запорізької області.

08.08.2025 матеріали справи № 908/411/25 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.10.2025 Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 (суддя Дроздова С.С.). Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 06.11.2025 об 14:00 годин.

05.11.2025 від позивача через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 без участі представника Мелітопольської районної державної адміністрації за наявними в матеріалах справи документами; доводи скарги апелянт підтримав.

В судовому засіданні 06.11.2025 колегія суддів переходить до стадії прийняття судового рішення оголошення вступної та резолютивної частини якого відбудеться 27.11.2025 о 09:55год.

27.11.2025 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

Як вбачається з матеріалів справи, 16.02.2024 між Мелітопольською районною державної адміністрації Запорізької області (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельна компанія «Акві-буд» (Генпідрядник) укладено договір про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 05-16/13.

Відповідно до п. 1.1 договору Замовник доручає, а Генпідрядник зобов`язується за завданням Замовника на свій ризик виконати відповідно до проектно-кошторисної документації і умов договору та здати у встановлений договором строк закінчені роботи, а замовник зобов`язується прийняти від Генпідрядника і оплатити закінчені роботи, що передбачені п. 1.2 цього договору.

В подальшому між сторонами укладалися додаткові угоди до договору про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 05-16/13 від 16.02.2024.

Види робіт: «Нове будівництво військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд на території Запорізької області (ВОП розмірі 200х550)» (ДК 021:2015-45220000-5 Інженерні та будівельні роботи) (п. 1.2 договору).

Відповідно до п. 1.3 договору, в редакції додаткової угоди № 5 від 15.04.2024, виконання робіт за цим договором здійснюється відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 19.01.2024 № 37-р Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету та від 02.04.2024 № 287-р Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету для здійснення заходів, пов`язаних із зміцненням обороноздатності держави.

В п. 1.4 договору визначено місцезнаходження об`єкту, на якому проводяться роботи за цим договором: Україна, Запорізька область.

Ціна договору станом в момент його укладання складала 33 010 657 грн 10 коп., з яких у 2024 році заплановано виконання підрядних робіт на суму 20 071 667 грн 90 коп. та у 2025 році заплановано виконання робіт на суму 12 938 989 грн 20 коп. (в подальшому змінено додатковими угодами і весь обсяг підрядних робіт було перенесено на 2024 рік) (2.1 договору).

Згідно з п. 2.1 договору, в редакції додаткових угод № 4 від 12.04.2024, № 9 від 10.09.2024, № 14 від 27.12.2024, ціна предмету договору визначається на підставі договірної ціни, що додається до цього договору. Договірна ціна розраховується відповідно до Кошторисних норм України Настанова з визначення вартості будівництва (зі змінами), затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 (далі - Настанова). Ціна робіт визначається згідно з кошторисними нормами, настановами, національними стандартами, будівельними нормами та правилами.

Додатковою угодою № 14 від 27.12.2024 сторони домовилися про наступне: остаточна сума складає 32 588 198,81 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 5 431 366,47 грн. З них кошти державного бюджету 32 588 198 грн 81 коп.

Пунктом 2.2 договору визначено, що договірна ціна є динамічною і може уточнюватись протягом усього строку виконання робіт при зміні норм законодавства у період будівництва, які впливають на вартість будівництва, зміні умов робіт, уточненні загальновиробничих, адміністративних та інших витрат, якщо такі зміни не призведуть до збільшення договірної ціни і змін характеру робіт.

Відповідно до п. 3.1 договору, розрахунки за виконанні роботи будуть здійснюватись з урахуванням положень загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі Загальні умови) на підставі актів приймання виконаних робіт (форми КБ-2в), завізованих відповідальними посадовими особами оперативного угрупування військ Запоріжжя, та довідок про вартість виконаних робіт (форма КБ-3) проміжними платежами в міру виконання робіт.

Згідно з п. 3.2 договору, замовник зобов`язаний підписати надані Генпідрядником документи, що підтверджують виконання робіт, або відмовити в їх підписанні, обґрунтувавши підстави відмови протягом 7 (семи) робочих днів з дня їх одержання.

Замовник лишає документи, надані Генпідрядником, без підпису також у разі їх невідповідності діючому законодавству України, неналежної кількості або змісту, неналежного оформлення (відсутність печатки, підписів, невідповідність кількості документів, термінів, назв тощо).

Оплата виконаних робіт здійснюється протягом 10 (десяти) робочих днів з дня підписання документів Замовником при наявності бюджетних призначень.

Відповідно до п. 3.10 договору, джерело фінансування державний, обласний, місцевий бюджет та інші не заборонені законодавством.

Згідно з положеннями п. 3.12 договору, в остаточній редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024, відповідно до п. 19 постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва (із змінами) та постанови Кабінету міністрів України від 04.12.2019 № 1070 Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти (зі змінами), Замовник перераховує Генпідряднику у формі авансу 23 107 459 грн 00 коп., в т.ч. ПДВ 3 851 243 грн 17 коп.

Кошти першого стану попередньої оплати товарів, робіт і послуг на сумі 14 050 167 грн 00 коп. надаються строком до 21.08.2024, кошти другого етапу в сумі 9 057 292 грн 00 коп. - строком до 15.10.2024.

По закінченні термінів використання авансу, невикористані суми авансу, Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.

На підставі пункту 2 постанови кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 Деякі питання здійснення розпорядником (одержувачем) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти попередня оплата в сумі 23 107 459 грн 00 коп. здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів на небюджетний рахунок № НОМЕР_1 , відкритий Генпідрядником в Державний казначейській службі України м. Київ, з подальшим використанням зазначених коштів виключно з таких рахунків на цілі, визначені договором, з наданням підтвердних документів органам Державної казначейської служби для здійснення платежів. Попередня оплата може відбуватися у кілька етапів.

Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів, робіт і послуг, що підтверджуються Актами приймання виконаних підрядних робіт (форма КБ-2в).

Придбання матеріалів без виконання робіт та їх монтажу (укладання) в проєктне положення не вважається відпрацюванням авансу.

Замовник має право контролювати використання наданих Генпідряднику сум авансу.

Додатковою угодою № 10 від 11.09.2024 сторони домовились викласти пункт 12.5 договору в новій редакції: «При неповерненні по закінченню терміну, визначеного в пункті 3.12 договору, невикористаного авансу Генпідрядник сплачує Замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, за кожний день прострочення».

Додатковою угодою № 11 від 31.10.2024 сторони домовилися п. 4.1 договору викласти в наступній редакції: «Початок виконання робіт лютий 2024 року, закінчення виконання робіт грудень 2024 року. Невід`ємною частиною Договору є Календарний графік виконання робіт. Замовник може прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення темпів виконання робіт з внесенням відповідних змін у цей Договір. Генпідрядник може забезпечити дострокове завершення виконання робіт і здачу їх Замовнику (за умови наявного фінансування). Датою закінчення робіт вважається дата їх повного прийняття Замовником».

Відповідно до п. 15.1 договору, договір набуває чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками та скріплення печатками сторін і діє до 31.12.2025, а в частині виконання зобов`язань сторін до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором.

З метою виконання умов договору, Замовником на розрахунковий рахунок Генпідрядника було перераховано суми авансу у розмірі 24 649 541,00 грн. з ПДВ, з яких:

22.02.2024 - 14 050 167,00 грн. з ПДВ (термін повернення до 21.08.2024);

16.04.2024 - 9 057 292,00 грн. з ПДВ (термін повернення до 15.10.2024).

На момент укладання договору, з метою забезпечення ефективного, результативного та цільового використання коштів у 2024 році, термін відпрацювання пепередньої оплати (авансу), узгоджений з Запорізькою обласною (військовою) адміністрацією було встановлено до 31.03.2024 (лист від 13.02.2024 № 01541/08- 48).

Генпідрядником було надано акти КБ2-В № 1/16, 2/16, 3/16 на загальну суму 16 780 894,69 грн., які враховані Замовником у якості відпрацювання авансу від 22.02.2024 та частково відпрацьованого авансу від 16.04.2024 в сумі 2 730 727,69 грн.

Листом від 25.03.2024 № 03/25 Генпідрядник посилаючись на несприятливі погодні умови та суттєве сповільнення темпів виконання робіт, звернувся з проханням продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) на строк до 31.05.2024.

Враховуючи вказані обставини, Замовник направив відповідний лист від 26.03.2024 № 01-18/152 щодо погодження термінів відпрацювання авансу до Запорізької обласної військової адміністрації.

29.03.2024 Запорізька обласна військова адміністрація листом № 03741/08-25 погодила термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) до 31.05.2024 включно.

Листом вих. № 02/27 від 27.05.2024 Генпідрядник посилаючись на небезпечну ситуацію, зростанням обстрілів будівельних майданчиків та суттєвим сповільненням темпів виконання робіт просив продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) на строк до 30.06.2024.

Замовник направив відповідний лист від 28.05.2024 № 01-18/196 щодо погодження термінів відпрацювання авансу до Запорізької обласної військової адміністрації.

Запорізька обласна військова адміністрація у відповідь на лист Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області від 28.05.2024 № 01-18/196 погодила продовження терміну відпрацювання попередньої оплати (авансу) до 30.06.2024 включно.

Листом вих. № 02/24 від 24.06.2024 Генпідрядник з підстав, зазначених у попередніх листах, просив Замовника продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) на строк до 15.08.2024.

Замовник направив відповідний лист від 25.06.2024 № 01-18/226 щодо погодження термінів відпрацювання авансу до Запорізької обласної військової адміністрації.

28.06.2024 Запорізька обласна військова адміністрація листом № 09332/08-20 погодила термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) до 15.08.2024 включно.

Через необхідність коригування кошторисної частини проєкту Змовником листом від 13.08.2024 № 01-18/275 направлено до Запорізької обласної військової адміністрації клопотання про продовження відпрацювання попередньої оплати (авансу): 14 050 167 грн 00 коп. до 21.08.2024 та 9 057 292 грн 00 коп. до 15.10.2024.

Запорізька обласна військова адміністрація листом від 14.08.2024 № 12142/08-20 погодила продовження терміну відпрацювання попередньої оплати (авансу) з урахуванням шестимісячного терміну відпрацювання авансу.

З метою дотримання умов Договору Генпідрядником та своєчасного надання підтверджуючих відпрацювання попередньої оплати документів, Замовником направлено листи «Про належне виконання умов договору» від 16.08.2024 № 01- 18/278, від 14.10.2024 № 01-18/336 та «Про повернення попередньої оплати або надання підтверджуючих документів» від 26.08.2024 № 01-18/285, від 18.10.2024 № 01-18/340.

Погашення авансу наданого Генпідряднику 22.02.2024 у розмірі 14 050 167 грн 00 коп. відбулося - 12.09.2024.

Генпідрядником було надано акти КБ2-в № 1/16, 2/16, 3/16 на загальну суму 16 780 894 грн 69 коп., які враховані Замовником у якості відпрацювання авансу від 22.02.2024 та частково відпрацьованого авансу від 16.04.2024 в сумі 2 730 727 грн 69 коп.; 07.11.2024 Генпідрядником було надано акти КБ2-в №11/16 на загальну суму 7 031 961 грн 84 коп., які враховані Замовником у якості відпрацювання залишку авансу від 16.04.2024 в сумі 6 326 564 грн 31 коп.

07.11.2024 Генпідрядником було надано акти КБ2-в №11/16 на загальну суму 7 031 961 грн 84 коп., які враховані Замовником у якості відпрацювання залишку авансу від 16.04.2024 в сумі 6 326 564 грн 31 коп.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 112 Бюджетного кодексу України, до повноважень Казначейства України з контролю за дотриманням бюджетного законодавства належить, серед іншого, здійснення контролю за веденням бухгалтерського обліку всіх надходжень і витрат державного бюджету та місцевих бюджетів, складанням та поданням фінансової і бюджетної звітності.

За інформацією Головного управління Державної казначейської служби України в Запорізькій області від 28.08.2024 № 07.1-08-06/6536, від 30.08.2024 № 07.1-08-06/6618 розмір непідтвердженого використання відповідачем авансу складає 14 050 167 грн 00 коп. та від 23.10.2024 № 07.1-08-06/7946 складає 6 326 564 грн 31 коп.

На підставі ст. 117 Бюджетного кодексу України Головним управлінням Державної казначейської служби України в Запорізькій області застосовані заходи впливу щодо позивача за порушення бюджетного законодавства у вигляді Попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства № 35 від 28.08.2024 та Попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства № 44 від 23.10.2024.

З матеріалів справи також вбачається, що Головним управлінням Державної казначейської служби України у Запорізькій області було складено протоколи № 8 від 28.08.2024 та № 12 від 23.10.2024 про порушення бюджетного законодавства, згідно яких, станом на 28.08.2024 та 23.10.2024 розпорядником бюджетних коштів (Мелітопольською районною державною адміністрацією Запорізької області) не надано до органу Казначейства документи, що підтверджують факт виконання робіт, в тому числі оплачені на умовах авансування відповідно до Договору від 16.02.2024 № 05-16/13 (14 050 167 грн 00 коп. та 6 326 564 грн 31 коп.), та не забезпечено повернення невикористаної підрядником суми авансу у строки, визначені абзацом 3 пункту 11.3 Порядку казначейського обслуговування державного бюджету за витратами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.12.2012 № 1407, та абзацом 5 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти (з урахуванням граничного строку надання авансу, встановленого головним розпорядником коштів), що є порушенням бюджетного законодавства.

Позивач звернувся до відповідача з претензією вих. № 01-18/375 від 08.11.2024 з вимогою про сплату пені, нарахованої на підставі п. 12.5 договору за неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань в частині своєчасного відпрацювання коштів попередньої оплати в розмірі 14 050 167 грн 00 коп. - прострочення визначено у кількості 21 день, 6 326 561 грн 31 коп. - прострочення визначено у кількості 23 дня. Суму пені позивач просив сплатити у строк до 15.11.2024.

Претензія отримана представником відповідача 08.11.2024, про що міститься відповідна відмітка про отримання на екземплярі позивача.

Відповідачем до матеріалів справи надано заяву свідка ОСОБА_1 , підпис якого на заяві 25.03.2025 посвідчено приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Саламатовою М.В., за реєстровим № 337.

Допитаний свідок пояснив суду, що відповідно до умов договору № 05-16/13 від 16.02.2024, з метою забезпечення контролю за відповідністю робіт, матеріальних ресурсів установленим вимогам Замовник, Мелітопольська районна державна адміністрація Запорізької області, на договірних засадах доручає проведення технічного нагляду в повному обсязі ФОП Єгоркін М.В. в особі провідного інженера з технічного нагляду ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат серія АТ №010218, виданий 28.01.2022), який несе відповідальність за якість здійснення технічного нагляду та контролю за виконанням робіт відповідно до Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903. До складу робіт зі здійснення технічного нагляду включається також проведення перевірки актів виконаних робіт (форми КБ-2 в та КБ-3). ОСОБА_1 здійснювався технічний нагляд за ходом будівництва із щоденним виїздом на об`єкти будівництва, та здійснення щоденного контролю за його ходом. Тому мені відомі усі обставини, щодо виконання Генпідрядником, ТОВ «Проектно-будівельна компанія «Акві-буд» будівельних робіт, монтажу (укладання) придбаних ним необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів в проектне положення, а також щодо якості цих матеріалів. Генпідрядником, відповідно до умов Договору № 05-16/13 від 16.02.2024, зважаючи на цільове призначення об`єктів будівництва, було одразу розпочато активне ведення будівельних робіт відповідно до наданої Замовником проектно-кошторисної документації. З перших днів підписання Договору, ОСОБА_1 був свідком безперебійної поставки Генпідрядником будівельних матеріалів, конструкцій, виробів на будівельні майданчики, оскільки здійснював контроль за їх якістю. У червні-липні 2024 року під час здійснення Єгоркіним М.В. технічного нагляду разом із представниками ОТУ «Запоріжжя» та штабу інженерно позиційного батальйону 23 іпп було виявлено необхідність у здійсненні додаткових обсягів робіт, без виконання яких не було б досягнуто оборонної здатності об`єктів. Необхідність виконання додаткових обсягів робіт виникла у зв`язку з тим, що наданий Замовником проект будівництва був розроблений на замовлення Міністерства оборони України та був типовим для усіх областей. У зв`язку з чим у ньому не було враховано складність рельєфу будівельного об`єкту на місцевості та геологічні дані кожного об`єкту окремо. Крім того, було не можливо передбачити погодні умови, що ускладнювали процес будівництва. Наприклад, замокання ґрунту після зими призводило до обвалювання траншей та котлованів, а надмірні опади ще більше їх затоплювали. У зв`язку із цим, Генпідрядник, розуміючи важливість швидкого будівництва об`єктів для оборони підконтрольної території України, на свій ризик здійснив закупку матеріалів, а також витрати на роботу машино-механізмів для виконання додаткового об`єму робіт, через що строк виконання будівництва значно збільшився. Не зважаючи, що станом на 01.06.2024 виконання робіт з будівництва об`єктів ВОП становило 100% в об`ємах визначених кошторисною документацією виготовленою в січні 2024 року, Генпідрядник не міг підписати Акти виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) вчасно через виявлення необхідності здійснення додаткових робіт і їх відсутність в наданій Замовником проектно-кошторисній документації. Надання Генпідрядником актів виконаних робіт без коригування типової проектно-кошторисної документації із внесенням додаткових робіт не можливо, тому що буде порушено склад виконання цих будівельних робіт, і акти не можуть бути прийняті Замовником. За для коригування Генпідрядником було підготовлена виконавча документація кожної конструкції об`єктів будівництва, яка спочатку була перевірена Єгоркіним М.В, як провідним інженером з технічного нагляду, а після Замовником, і передана на коригування. Після внесення змін до проектно-кошторисної документації, Генпідрядником було розпочата робота над складенням, узгодженням та наданням на перевірку та подальше підписання актів форми КБ-2в. Єгоркін М.В. зазначив, що процес складення актів та їх перевірка зазвичай займає тривалий час (близько місяця), адже потребує детальних замірів та фіксації обсягів виконаних будівельних робіт. Єгоркін М.В. зазначив, що Генпідрядников було виконано будівельні роботи за Договорами відповідно до будівельних норм та стандартів будівництва якісно та в повному обсязі.

Отже, неналежне виконання вчасно відповідачем зобов`язань за договором, стали підставою для звернення позивача за захистом своїх порушених прав та законних інтересів та стягнення з відповідача на користь позивача пені в сумі загальній сумі 312 969 грн 31 коп.

Правовідносини сторін є господарськими та врегульовані договором про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 05-16/13 від 16.02.2024.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню в силу наступного:

Відповідно ст. 627 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За змістом положень статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України).

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до п. 3.12 Договору в редакції Додаткової угоди № 8 від 13.08.2024 відповідно до п. 19 постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва (із змінами) та постанови Кабінету міністрів України від 04.12.2019 № 1070 Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти (зі змінами), Замовник перераховує Генпідряднику у формі авансу 23 107 459 грн 00 коп., в т.ч. ПДВ 3 851 243 грн 17 коп.

Кошти першого стану попередньої оплати товарів, робіт і послуг н сумі 14 050 167 грн 00 коп. надаються строком до 21.08.2024, кошти другого етапу в сумі 9 057 292 грн 00 коп. - строком до 15.10.2024.

Крім того, даним пунктом також передбачено, що по закінченні термінів використання авансу, невикористані суми авансу, Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.

Отже, безпосередньо у тексті самого Договору сторони встановили граничний строк повернення невикористаних сум авансу до 25.12.2024.

Додатковою угодою № 11 від 31.10.2024 сторони домовилися п. 4.1 договору викласти в наступній редакції: «Початок виконання робіт лютий 2024 року, закінчення виконання робіт грудень 2024 року. Невід`ємною частиною Договору є Календарний графік виконання робіт. Замовник може прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення темпів виконання робіт з внесенням відповідних змін у цей Договір. Генпідрядник може забезпечити дострокове завершення виконання робіт і здачу їх Замовнику (за умови наявного фінансування). Датою закінчення робіт вважається дата їх повного прийняття Замовником».

При цьому визначальна для цього спору умова щодо граничного строку повернення невикористаних сум авансу до 25.12.2024 залишалася у договорі незмінною.

Таким чином, сторони, склавши та підписавши акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, засвідчили повне використання погашення (відпрацювання, використання) отриманих авансів, а саме: 12.09.2024 -14 050 167 грн 00 коп., 07.11.2024 6 326 564 грн 31 коп.

Як вже зазначалося, умовами п. 3.12 Договору, в редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024, сторони визначили строк, на який надаються авансові кошти першого та другого етапу: до 21.08.2024 та 15.10.2024, відповідно.

При цьому по закінченні терміну використання авансу сторони у цьому ж пункті 3.12 договору, в редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024, погодили, що невикористані суми авансу Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше, ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме: до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.

Тобто, сторони однозначно визначили граничний строк для повернення невідпрацьованої суми авансу генпідрядником - до 25 грудня 2024 року.

При цьому колегія суддів звертається до принципу "сontra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party), викладених у постановах Верховного Суду від 30.07.2019 у справі № 910/14179/18, від 18.06.2020 у справі № 904/3491/19, від 18.04.2018 у справі № 753/11000/14-ц.

З урахуванням вищевикладенного, колегія суддів керуючись правилом «Сontra proferentem» тлумачить умову пункту 3.12 Договору проти позивача і приймає до уваги доводи відповідача стосовно того, що «…у пункті 3.12 Договору як на момент його укладення, так і в подальшому (з урахуванням викладення додатковими угодами пункту 3.12 Договору в новій редакції) сторони встановили, що по закінченні термінів використання авансу, невикористані суми авансу генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок замовника, але не пізніше ніж за 5 банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме: до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.

Тобто, сторони визначили конкретний (чіткий) строк для повернення невідпрацьованої суми авансу генпідрядником - до 25 грудня 2024 року.

Статтею 204 ЦК України гарантується презумпція правомірності правочину, тобто правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Така презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.

Станом на сьогодні пункт 3.12 Договору в редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024 є чинним та його дійсність не оскаржується жодною стороною.

Відповідно ст.ст. 610-611 ЦК України, невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), є його порушенням, у разі якого настають правові наслідки, зокрема, сплата неустойки.

У пункті 12.5 Договору сторони передбачили, що при неповерненні по закінченню терміну, визначеного в пункті 3.12 Договору, невикористаного авансу генпідрядник сплачує замовнику пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ України, що діяла в період, за який сплачується пеня, за кожний день прострочення.

Відповідачем на підтвердження відпрацювання всієї суми перерахованого авансу були складені та підписані представниками сторін Договору акти форми КБ-2в 12.09.2024 та 07.11.2024.

Тобто, станом на 25.12.2024 - встановлений Договором (пункт 3.12) термін повернення невикористаних сум авансу не було порушено...».

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що зі змісту укладеного між сторонами договору вбачається: як факт використання відповідачем авансових коштів, сплачених позивачем, так і факт належного виконання підрядних робіт підтверджуються актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в.

Згідно з Календарним графіком виконання робіт у редакції Додаткової угоди № 11 від 31.10.2024, сторонами погоджено строки виконання робіт за договором: серпень 2024 року, листопад та грудень 2024 року. Матеріали справи свідчать, що відповідач виконав та передав позивачу роботи в обумовлені графіком строки, що підтверджується належним чином оформленими актами форми КБ-2в.

Факт використання авансу, отриманого Генпідрядником 22.02.2024 у розмірі 14 050 167,00 грн, підтверджено 12.09.2024 шляхом надання актів КБ-2в № 1/16, 2/16, 3/16 на загальну суму 16 780 894,69 грн, які Замовником враховані як відпрацювання авансу від 22.02.2024 та часткове відпрацювання авансу від 16.04.2024 у сумі 2 730 727,69 грн.

Додатково 07.11.2024 Генпідрядником подано акт КБ-2в № 11/16 на суму 7 031 961,84 грн, який Замовником враховано як відпрацювання залишку авансу від 16.04.2024 у розмірі 6 326 564,31 грн. Усі акти приймання виконаних будівельних робіт підписані сторонами у двосторонньому порядку без будь-яких зауважень.

Таким чином, станом на 25.12.2024, тобто на дату, визначену пунктом 3.12 Договору (у редакції Додаткової угоди № 8 від 13.08.2024) як граничний строк повернення невикористаних сум авансу, таких невикористаних сум не існувало, оскільки надані позивачем авансові кошти були повністю використані відповідачем у ході виконання передбачених договором робіт.

Суд першої інстанції обґрунтовано виходив із того, що пункт 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764, у редакції, чинній до внесення змін постановою КМУ від 29.12.2023 № 1415, прямо встановлював обов`язок підрядника використати одержаний аванс протягом трьох місяців та повернути замовнику невикористані кошти після спливу цього строку.

Разом із тим Постанова № 1415, доповнюючи пункт 19 Порядку новим абзацом, передбачила спеціальне регулювання на період дії воєнного стану, а саме: можливість здійснення попередньої оплати у розмірі до 70 відсотків вартості робіт на строк не більш як шість місяців. При цьому зазначена постанова не містить жодної норми, яка б визначала строк повернення невикористаних сум авансу або передбачала відповідальність підрядника за несвоєчасне їх повернення.

За таких умов суд першої інстанції правильно зазначив, що з огляду на відсутність спеціального регулювання питання строків повернення авансу у редакції пункту 19 Порядку № 1764 після внесення змін, відповідний обов`язок та строки його виконання підлягали визначенню сторонами саме у договорі підряду.

Висновок суду ґрунтується також на положеннях пункту 1 Постанови КМУ № 1070 від 04.12.2019, відповідно до яких розмір та строк попередньої оплати з урахуванням реальних умов виконання робіт встановлюються головним розпорядником бюджетних коштів, який несе відповідальність за ефективне та цільове використання бюджетних коштів.

Крім того, відповідно до абзацу 3 пункту 11.3 Порядку казначейського обслуговування державного бюджету за витратами (затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.12.2012 № 1407), органи Казначейства здійснюють контроль за виконанням строків поставки товарів, виконання робіт або надання послуг, визначених договором. Це також підтверджує правильність висновку суду про визначальне значення саме договірних строків у питаннях авансування та повернення авансових коштів.

Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано констатував, що позивач як розпорядник бюджетних коштів мав право визначити у договорі підряду строк повернення невідпрацьованих сум авансу, виходячи з граничного шестимісячного строку, встановленого абзацом, доданим Постановою № 1415 до пункту 19 Порядку № 1764.

З огляду на це апеляційний суд вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відсутність порушення відповідачем строку повернення невідпрацьованих сум авансу. Відтак, правові підстави для нарахування пені позивачу відсутні.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Відповідно до частин 1, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Під час розгляду справи, колегією суддів не встановлено порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення та неправильного застосування норм матеріального права.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції, викладених в рішенні суду першої інстанції, яке є предметом апеляційного оскарження.

З урахуванням вищевикладеного, рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на нього, відповідно, підлягає залишенню без задоволення.

Розподіл судових витрат:

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги у сумі 7041,81 грн. покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 (суддя Дроздова С.С.) залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Запорізької області від 02.07.2025 у справі №908/411/25 (суддя Дроздова С.С.) залишити без змін.

Витрати зі сплати судового збору у сумі 7041,81 грн. покласти на Мелітопольську районну державну адміністрацію Запорізької області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови виготовлено 18.12.2025

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя А.Є. Чередко

Суддя І.М. Кощеєв