ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01.12.2025 Справа № 917/209/24

Суддя Господарського суду Полтавської області Дмитро Сірош розглянув матеріали справи за позовом

Експортно-Імпортного Банку Сполучених Штатів (Export-Import Bank of The United States) 811, Вермонт Авеню, NW, Вашингтон, Округ Колумбія, 20571, Сполученні Штати Америки, адреса для листування в Україні: вулиця Івана Франка, 4-Б, офіс 49, місто Київ, 01054, Україна

до Товариства з обмеженою відповідальністю Агротермінал Констракшин, вулиця Заводська, будинок 1, смт Степанівка, Сумська область, 42305, Україна, ідентифікаційний код 39838125,

Товариства з обмеженою відповідальністю Елеватор-Агро, вул. Чубинського Павла, буд. 5А, місто Заводське, Миргородський р-н, Полтавська область, 37240, ідентифікаційний код 36913885,

Приватного акціонерного товариства Західний Торгово-Промисловий Дім, провулок Центральний, буд. 1, місто Дубно, Рівненська область, 35600, Україна, ідентифікаційний код 32665494,

Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова Компанія Монополіум Фінанс, провулок Лабораторний, будинок 1, кімната 255, місто Київ, 01133, Україна, ідентифікаційний код 39785812 та

Акціонерного товариства Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Фавор", вулиця Князів Острозьких, буд. 32/2, місто Київ, 01010, Україна, ідентифікаційний код 43345155

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Приватне акціонерне товариство "Компанія "Райз", 01014, Україна, місто Київ, вулиця Катерини Білокур, будинок 5/17,

Акціонерне товариство "УКРСИББАНК" 04070, місто Київ, Подільський район, ВУЛИЦЯ АНДРІЇВСЬКА, будинок 2/12,

про визнання укладеними та дійсними додаткових договорів поруки, визнання дійсними Додаткових Договорів Забезпечення, визнання недійсними фраудаторних договорів іпотеки, припинення правовідношень, визнання іпотечних прав на об`єкти нерухомості, стягнення заборгованості за кредитними договорами та звернення стягнення на предмети іпотек, про припинення правовідношень іпотеки (прав іпотеки).

УСТАНОВИВ:

01.12.2025 від відповідача 5 - Акціонерного товариства Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Фавор" надійшло клопотання про зупинення розгляду справи № 917/209/24 (вх. № 15399).

Обґрунтовуючи зазначене клопотання відповідач зазначає, що 18.11.2025 Верховним судом у складі колегії Касаційного господарського суду ухвалено відкрити касаційні провадження за касаційними скаргами АТ «ФАВОР» на ухвали Східного апеляційного суду від 16.10.2025 у справі № 917/209/24, якими не прийнято до розгляду та повернуто апеляційні скарги АТ «ФАВОР» (ухвали від 18.11.2025р. № 131852711, № 131852709, №131852710).

Пунктом 5 резолютивної частини ухвали Касаційного господарського суду від 18.11.2025 (№131852709 в підсистемі «Електронний суд») витребувано з Господарського суду Полтавської області/ Східного апеляційного господарського суду матеріали справи №917/209/24.

Як передбачено пп. 17.10 17.12 пункту 17 Господарського процесуального кодексу України:

17.10) у разі подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції, передбачені пунктами 1, 6-8, 10, 12-14, 17, 19, 21, 31-33 частини першої статті 255 цього Кодексу (крім ухвал про відмову у прийнятті або повернення зустрічного позову, про відмову у прийнятті або повернення позову третьої особи, яка заявляє

самостійні вимоги щодо предмета спору, ухвал про зупинення провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження), чи подання касаційної скарги на ухвали суду апеляційної інстанції (крім ухвал щодо забезпечення позову, зміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, ухвал про зупинення

провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремих ухвал) - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються всі матеріали.

В інших випадках - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги. У разі необхідності суд апеляційної або касаційної інстанції може витребувати також копії інших матеріалів справи;

17.11) подання апеляційних або касаційних скарг на ухвали суду першої або апеляційної інстанції не перешкоджає продовженню розгляду справи цим судом, крім випадків, коли до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються всі матеріали справи. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню;

17.12) суд зобов`язаний зупинити провадження у справі до перегляду ухвали у справі в порядку апеляційного чи касаційного провадження, якщо відповідно до підпункту 17.10 цього підпункту до суду апеляційної чи касаційної інстанції направляються всі матеріали справи.

Згідно з правовою позицією Верховного суду у складі Колегії касаційного господарського суду, викладеної у Постанові від 05.09.2025 у справі № 910/13153/23: « 6.3. Згідно з приписами пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

6.4. Підпунктом 17.12 пункту 17 частини першої розділу XI "Перехідні положення", також передбачено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі до перегляду ухвали у справі в порядку апеляційного чи касаційного провадження, якщо відповідно до підпункту 17.10 цього підпункту до суду апеляційної чи касаційної інстанції направляються всі матеріали справи.

Такі процесуальні дії в силу пункту 17 розділу XI "Перехідні положення" ГПК України вчиняються до визначення Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС.

При цьому Суд наголошує, що встановлений до початку функціонування ЄСІТС обов`язок апеляційного суду щодо зупинення апеляційного провадження у разі направлення до касаційної інстанції всіх матеріалів справи імперативно визначений приписами підпункту 17.12 підпункту 17 пункту 1 розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Також Суд зазначає, що положення пункту 17 розділу XI "Перехідні положення" ГПК України є спеціальними по відношенню до приписів пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України, тобто конкретизують ті визначені пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України обставини, які вказують на об`єктивну неможливість розгляду однієї справи до вирішення іншої справи».

Враховуючи викладене, керуючись статтями 42, 227, пп. 17.10-17.12 розділу XI «Перехідні положення» ГПК України, відповідач 5 просить направити до Касаційного господарського суду усі матеріали справи № 917/209/24 та зупинити провадження у справі № 917/209/24 до моменту ухвалення Касаційним господарським судом рішень за касаційними скаргами АТ «ФАВОР» на ухвали Східного апеляційного суду від 16.10.2025 у справі № 917/209/24.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі. Суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Отже, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарському суду слід у кожному конкретному випадку з`ясувати, як пов`язана справа, що розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом, та чим обумовлюється неможливість розгляду справи. Водночас наявність одночасно двох цих обставин є необхідною процесуальною підставою для застосування пункту 5 частини 1 статті 227 ГПК України.

Сама по собі взаємопов`язаність двох справ ще не свідчить про неможливість розгляду цієї справи до прийняття рішення в іншій справі.

Акціонерне товариство Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Фавор" не обґрунтувало, яким чином перегляд Касаційним господарським судом рішень за касаційними скаргами АТ «ФАВОР» на ухвали Східного апеляційного суду від 16.10.2025 у справі № 917/209/24 унеможливлює розгляд заявлених у цій справі позовних вимог. Також відповідач не зазначив, які саме обставини не можуть бути встановлені судом самостійно при вирішенні спору у цій справі.

Крім того, слід зазначити, що 10.09.2025 позивач подав до суду заяву щодо формату розгляду справи, в якому просив здійснювати розгляд справи у змішаному форматі, а саме паперовому та електронному.

Суд протокольною ухвалою від 20.10.2025 задовольнив клопотання позивача про змішану форму розгляду справи.

Тобто у разі відсутності в суді матеріалів справи у паперовому вигляді, наявний електронний варіант справи.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для зупинення провадження у справі.

10.11.2025 від Експортно-Імпортний Банк Сполучених Штатів («Ексім Банк США») надійшла заява про виправлення описок (вх. № 14349).

Обґрунтовуючи зазначену заяву Експортно-Імпортний Банк Сполучених Штатів («Ексім Банк США») зазначає, що виявив у тексті позовної заяви від 22 лютого 2024 року (позовна заява) деякі неточності. Зокрема, у Розділі I Позову міститься визначення Фраудаторних договорів іпотеки, відповідно до якого: «Договори Іпотеки Інших Об`єктів» Зернових Елеваторів на користь Монополіум Фінанс означає:

(1) «Договір Іпотеки-Дубно № 734» означає Договір Іпотеки № 734 від 06 квітня 2020, за яким ЗТПД передало в іпотеку Монополіум Фінанс Інший Об`єкт Зернового Елеватора-Дубно;

(2) «Договір Іпотеки-Заводське № 3778» означає Договір Іпотеки № 3778 від 24 грудня 2009 зі змінами згідно з договором про внесення змін та доповнень до договору іпотеки № 1693 від 30 червня 2010, № 1152 від 06 червня 2014, та № 3405 від 11 лютого 2015, за яким Інший Об`єкт Зернового Елеватора- Заводське (власником якого виступає ЗТПД) перебуває в іпотеці на користь Монополіум Фінанс (іпотекодержателя); та

(3) «Договір Іпотеки-Степанівка № 732» означає Договір Іпотеки № 732 від 06 квітня 2020 року, згідно з яким Агротермінал Констракшин передало в іпотеку на користь Монополіум Фінанс Інший Об`єкт Зернового Елеватора-Степанівка.

Звертає увагу суду на те, що відповідно до викладених у позові фактичних обставин, кожна із трьох Додатково Зобов`язаних Осіб передала в іпотеку Монополіум Фінанс Інший Об`єкт відповідного Зернового Елеватора. Зокрема, ЗТПД передало Інший Об`єкт Зернового Елеватора - Дубно, Агротермінал Констракшин Інший Об`єкт Зернового Елеватора-Степанівка, а Елеватор-Агро Інший Об`єкт Зернового Елеватора - Заводське. Проте, у визначенні Договору Іпотеки-Заводське № 3778 власником Іншого Об`єкта Зернового Елеватора-Заводське було помилково зазначено ЗТПД, замість Елеватора-Агро. Хоча, до прикладу, у § 136 позовної заяви Ексім Банк США правильно зазначив, що «Цей Інший Об`єкт нерухомого майна є складовою частиною Зернового Елеватора-Заводське, власником якого є Елеватор-Агро».

У контексті фраудаторності договору іпотеки Іншого Об`єкта Зернового Елеватора-Заводське Ексім Банк США заявив такі позовні вимоги до Елеватора-Агро та Монополіум Фінанс:

(1) визнати недійсним Договір Іпотеки № 3778 від 24 грудня 2009 року зі змінами згідно з договором про внесення змін та доповнень до договору іпотеки № 1693 від 30 червня 2010 року, № 1152 від 06 червня 2014 року, № 3405 від 11 лютого 2015 року, між ТОВ «Елеватор-Агро» (іпотекодавцем) та ТОВ «ФК «Монополіум

Фінанс» (іпотекодержателем) (пункт E (2) прохальної частини Позовної заяви);

(2) припинити правовідношення (право) іпотеки за Договором Іпотеки № 3778 від 24 грудня 2009 року з усіма змінами, сторонами якого є ТОВ «Елеватор-Агро» (іпотекодавець) та ТОВ «Фінансова Компанія «Монополіум Фінанс» (іпотекодержатель), що був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Скляр О. С., номер запису про іпотеку в Державному реєстрі речових прав: 4265176 (пункт (3) прохальної частини Заяви про зміну предмета Позову від 10 грудня 2024 року).

Позивач зазначає, що станом на дату подання позовної заяви Ексім Банк США не мав у своєму розпорядженні оспорюваних договорів, зокрема, Договору Іпотеки-Заводське № 3778, та вимушений був просити Ссд його витребувати. При формулюванні позовних вимог Ексім Банк США керувався інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Ексім Банк США долучив до позовної заяви відповідний Витяг з Реєстру речових прав про об`єкт нерухомого майна № 26 (Додаток 06.02-02 до позовної заяви).

Зокрема, в Розділі про державну реєстрацію іпотеки (Номер запису про іпотеку: 4265176) як підстава для її державної реєстрації зазначено договір іпотеки та три договори про внесення змін до нього: від 30 червня 2010 року, від 06 червня 2014 року та від 11 листопада 2015 року:

Витяг з Реєстру речових прав про об`єкт нерухомості № 26 (Інший Об`єкт Зернового Елеватора-Заводське), Додаток 06.02-02 У Розділі про державну реєстрацію іпотеки (Номер запису про іпотеку: 4265176) відсутні будь-які інші відомості, зокрема, про зміну іпотекодержателя на Монополіум Фінанс. Ця зміна відбулася на підставі Договору про відступлення прав за іпотечними договорами № 6468 від 23 листопада 2017 року. Однак у Розділі про державну реєстрацію іпотеки (Номер запису про іпотеку: 4265176) ця зміна іпотекодержателя на Монополіум Фінанс не була відображена.

Як наслідок, у позовній заяві (стор. 185 позову) Ексім Банк США допустив неточності та описки у реквізитах Договору Іпотеки № 3778. Зокрема, Ексім Банк США вказав помилкову дату Договору про внесення змін та доповнень № 3405 11 лютого 2015 року замість 11 листопада 2015 року. Додатково, хоча Ексім Банк США у позовній вимозі правильно вказав сторін Договору Іпотеки № 3778 Елеватор-Агро та Монополіум Фінанс, відповідні зміни сторін Договору Іпотеки № 3778 на підставі Договору про відступлення прав за іпотечними договорами № 6468 від 23 листопада 2017 року в позовній вимозі не були відображені.

До того ж, в обох позовних вимогах стосовно іпотеки Іншого Об`єкта Зернового Елеватора-Заводське Ексім Банк США підкреслював те, що позивач просить визнати недійсним фраудаторний договір іпотеки та припинити оспорюване правовідношення (право) іпотеки за таким договором іпотеки, сторонами якого є саме Елеватор-Агро та Монополіум Фінанс.

Отже метою усунення виявлених неточностей та описок в позовній заяві, Ексім Банк США,

заявляє:

1) Визначення фраудаторного Договору Іпотеки-Заводське № 3778 у позовній заяві є наступним:

«Договір Іпотеки-Заводське № 3778» означає Договір Іпотеки № 3778 від 24 грудня 2009 зі змінами згідно з договором про внесення змін та доповнень до договору іпотеки № 1693 від 30 червня 2010, № 1152 від 06 червня 2014, № 3405 від 11 лютого листопада 2015 та № 6468 від 23 листопада 2017, за яким Інший Об`єкт Зернового Елеватора-Заводське (власником якого виступає ЗТПД Елеватор-Агро) перебуває в іпотеці на користь Монополіум Фінанс (іпотекодержателя);

2) Пункт Е (2) прохальної частини Позовної заяви Експортно-Імпортного Банку Сполучених Штатів від 22 лютого 2024 у справі № 917/209/24 є викладеним у наступній редакції:

«(2) Договір Іпотеки № 3778 від 24 грудня 2009 року зі змінами згідно з договором про внесення змін та доповнень до договору іпотеки № 1693 від 30 червня 2010 року, № 1152 від 06 червня 2014 року, № 3405 від 11 лютого листопада 2015 року та № 6468 від 23 листопада 2017 року між ТОВ «Елеватор-Агро» (іпотекодавцем) та ТОВ «ФК «Монополіум Фінанс» (іпотекодержателем)».

11.11.2025 від відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова Компанія Монополіум Фінанс, надійшли заперечення на заяву Експортно-Імпортного Банку Сполучених Штатів від 07.11.2025 про виправлення описок у позовній заяві (вх. № 14523), в якій заперечує проти зазначеної заяви, посилаючись на те, що заява Ексім Банку США не є заявою про виправлення описок в позовній заяві, а є заявою про зміну предмета позову. Також заявою позивач розширює позовну вимогу, включає до неї вимогу про недійсність додаткового правочину.

Зазначає, що представники позивач в підготовчому засіданні, яке відбувалось 13.11.2024 ознайомились з копією договору про відступлення прав за Іпотечними договорами (нерухомого майна) № 6468 від 23 листопада 2017 року, яку на виконання вимог ухвали від 23.10.2024 надіслала суду приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Морозова Світлана Володимирівна.

Отже, позивач протягом підготовки позову та підготовчого засідання у справі володів достатньою інформацією як для формування своїх позовних вимог, так і для їх зміни. Разом з цим, позивач таким правом не скористався.

З урахуванням змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Разом з цим, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Суд розцінює подану позивачем заяву заву про виправлення описок у позовній заяві (вх. № 14523 від 11.11.2025), як заяву про зміну предмету позову.

Відповідно до частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20, від 04 квітня 2024 року у справі № 914/1027/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Частиною третьою статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено право позивача на зміну предмета позову до закінчення підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 26.11.2025 суд закрив підготовче провадження у справі № 917/1614/24 та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

У зв`язку з викладеним, суд постановляє протокольну ухвалу про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття.

З огляду на наведені позивачем мотиви, суд приймає до розгляду заяву про зміну предмету позову (вх. № 14349 від 07.11.2025).

Також на стадії підготовчого провадження суд вирішує питання щодо залучення третьої особи.

Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

З огляду на те, що Акціонерне товариство "УКРСИББАНК" є стороною договору № 3778, від 24.12.2009, який є предметом спору у цій справі та рішення у справі може вплинути на його права та обов`язки, суд дійшов висновку залучити до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Акціонерне товариство "УКРСИББАНК".

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 6, 50, 177, 182, 183, 185, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Акціонерного товариства Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Фавор" (вх. № 15399 від 01.12.25) про зупинення розгляду справи № 917/209/24.

Повернутися на стадію підготовчого провадження у справі № 917/209/24.

Прийняти до розгляду заяву Експортно-Імпортного Банку Сполучених Штатів про зміну предмету позову (вх. № 14349 від 07.11.2025).

Встановити відповідачам строк для надання додаткових пояснень з урахуванням зміни предмету позову до 30 грудня 2025 року.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Акціонерне товариство "УКРСИББАНК".

Встановити третім особам строк для надання письмових пояснень до 30 грудня 2025 року.

Відкласти підготовче засідання на 26.01.2026 о 14:00 зал № 50.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення (у разі неявки всіх учасників справи - з моменту її підписання суддею (суддями) та не підлягає оскарженню (статті 235, 255 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст ухвали буде складено протягом 5 днів.

Суддя Д. М. Сірош