УХВАЛА

09 грудня 2025 року

м. Київ

cправа № 922/1627/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мачульського Г. М. - головуючого, Краснова Є. В., Зуєва В. А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "МЕГАБАНК"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 29.10.2025 та ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.09.2025

за заявою Акціонерного товариства "МЕГАБАНК"

про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 15.11.2023 за нововиявленими обставинами у справі

за позовом Акціонерного товариства "МЕГАБАНК"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб,

про застосування наслідків нікчемності правочинів,

ВСТАНОВИВ:

21.09.2022 Акціонерне товариство "МЕГАБАНК" (далі - АТ "МЕГАБАНК", Банк, заявник, скаржник) звернулося до Господарського суд Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика", в якій просило суд:

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61677709 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлові приміщення підвалу №I, II, 1, 2, 8-:31, 1-го поверху №I, II, 1-:-10, 10а, 11, 11а, 12-:19, 2-го пов. №I, II, 1-:-29, 4-го пов. №I, II, 1-:9 в літ. "Е-4", загальною площею 1.562,7 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61676971 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлові приміщення №1, 9-:-51 в літ. "Т-1" загальною площею 1.251,7 кв. м, літ. "Я/1-1" загальною площею 15,3 кв. м; літ "Я-1" загальною площею 410,4 кв. м; літ. "Ю/1-1" загальною площею 677,6 кв. м; літ. "Л/1-1" загальною площею 41,7 кв. м; літ. "Ц-1" загальною площею 1.339,0 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61676477 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлову будівлю літ. "У-1" загальною площею 840,5 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61676622 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлова будівля "Ж-1" загальною площею 67.899,4 кв. м; нежитлова будівля "И-1" загальною площею 1.185,2 кв. м; нежитлова будівля "К-4" загальною площею 2.128,9 кв. м; нежитлова будівля "АФ-1" загальною площею 33.786,1 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61676134 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлової будівлі Б/1-1 загальною площею 54,9 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61676325 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлової будівлі "М-1" загальною площею 182,6 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 61676779 від 18.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" та проведенням державної реєстрації набутого права власності за АТ "МЕГАБАНК" на нерухоме майно, а саме: нежитлової будівлі "А-1" загальною площею 1.224,8 кв. м; нежитлової будівлі "Б-1" загальною площею 21.644,3 кв. м; нежитлової будівлі "В-1" загальною площею 11.064 кв. м, яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Драгомирівська, буд. 10.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до наказу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ "МЕГАБАНК" №51-та від 13.06.2022 проводилась перевірка ознак нікчемності правочинів.

Так, Комісією з перевірки правочинів, вчинених (укладених) Банком протягом одного року, та правочинів, вчинених (укладених) Банком з пов`язаними особами та/або в інтересах пов`язаних осіб, та/або на їх користь, - протягом трьох років до запровадження тимчасової адміністрації було складено Акт №10 від 13.06.2022, відповідно до якого укладені АТ "МЕГАБАНК" з Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" правочини, а саме: Кредитний договір № 20-06в/2021 від 18.11.2021; Договір поруки № 20-06в/2021-П від 18.11.2021 з ОСОБА_1 ; Іпотечний договір № 20-06в/2021-з від 18.11.2021; Договір застави рухомого майна № 20-06в/2021-з-1 від 18.11.2021; Договір купівлі - продажу нежитлових приміщень від 18.11.2021, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. та зареєстровано в реєстрі за №5811; Договір купівлі - продажу частки нежитлових будівель від 18.11.2021, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. та зареєстровано в реєстрі за №5812.; Договір купівлі - продажу частки нежитлових будівель від 18.11.2021, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С. Ю. та зареєстровано в реєстрі за №5813; Договір купівлі - продажу майна від 18.11.2021, мають ознаки нікчемності, визначені пунктами 3, 6 частини 3 статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".

За твердженнями позивача, вказані вище договори укладено АТ "МЕГАБАНК" з Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківська овочева фабрика" на невигідних для банку умовах, що не є ринковими та з порушенням чинного законодавства.

Позивач наполягав, що в результаті укладення договорів фактично відбувалась не ринкова угода, а проведено нерівноцінний продаж ліквідного активу Банку з відстрочкою платежів на рік, що свідчить про надання особі, яка проводила таку купівлю, нічим не обумовлених переваг та здійснення Банком реалізації власних майнових активів з метою отримання сумнівних доходів в довгостроковій перспективі.

На переконання позивача, фактично відчуження майна банку за договором купівлі - продажу, призвело до ще більшого зменшення обсягу високоліквідних активів банку, порушення внаслідок цього нормативів діяльності банку, встановлених Національним банком України, до повної неплатоспроможності та неможливості виконання грошових зобов`язань перед іншими кредиторами банку та як наслідок - прийняття Правлінням Національного Банку України 02.06.2022 рішення №261-рш/БТ ?Про віднесення ?АТ ?МЕГАБАНК? до категорії неплатоспроможних? та рішення від 21.07.2022 № 362-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ ?МЕГАБАНК?.

Таким чином, позивач стверджував, що зважаючи на нікчемність вчинених правочинів, в силу наведених норм Цивільного кодексу України, банк вправі вимагати відновлення свого порушеного права шляхом застосування наслідків нікчемності правочинів.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 15.11.2023, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.02.2024, у позові відмовлено повністю.

Судові рішення мотивовані тим, що дослідивши надані позивачем докази на підтвердження його вимог, господарські суди не знайшли наявність законних та обґрунтованих підстав вважати, що зазначені позивачем правочини містять визначені пунктами 3, 6, 7 частини 3 статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" підстави вважати їх нікчемними; також не знайшло свого підтвердження і твердження позивача, що відчуження майна Банку за договорами купівлі-продажу призвело до ще більшого зменшення обсягу високоліквідних активів банку, порушення внаслідок цього нормативів діяльності банку, встановлених Національним банком України, до повної неплатоспроможності та неможливості виконання грошових зобов`язань перед іншими кредиторами банку та як наслідок до прийняття Правлінням Національного Банку України 02.06.2022 рішення №261-рш/БТ "Про віднесення АТ ?МЕГАБАНК? до категорію неплатоспроможних" та рішення від 21.07.2022 №362-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ ?МЕГАБАНК?.

Ухвалою Верховного Суду від 05.06.2024 за наслідком розгляду касаційної скарги АТ "МЕГАБАНК" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 15.11.2023, закрито касаційне провадження.

24.07.2025 АТ "МЕГАБАНК" подало до суду заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просило суд переглянути рішення Господарського суду Харківської області від 15.11.2023 за нововиявленими обставинами; скасувати зазначене рішення та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Заява обґрунтована тим, що рішення господарських судів про відмову в позові у справі №922/1627/22 було прийняте, з урахуванням висновків адміністративних судів у справі №640/12723/22 щодо незаконності рішення Правління Національного банку України від 02.06.2022 № 261-рш/БТ ?Про віднесення ?Акціонерного товариства ?МЕГАБАНК? до категорії неплатоспроможних?. Так, Окружним адміністративним судом міста Києва, рішення якого залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2023 у справі №640/12723/22 було визнано протиправним та скасоване рішення Правління Національного банку України від 02.06.2022 № 261-рш/БТ ?Про віднесення ?Акціонерного товариства ?МЕГАБАНК? до категорії неплатоспроможних?. У подальшому постановою Верховного Суду від 24.06.2025 у справі №640/12723/22 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.11.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2023 у справі № 640/12723/22 скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 до Національного банку України про визнання протиправним та скасування рішення відмовлено. Заявник вважав, що скасування рішення суду в адміністративній справі №640/12723/22, яке стало підставою для ухвалення рішення у господарській справі №922/1627/22, безумовно, підпадає під пункт 3 частини 2 статті 320 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) як нововиявлена обставина, оскільки: ця обставина існувала на час розгляду господарської справи, але не могла бути врахована судом через її відкладений характер (касаційна інстанція ще не ухвалила остаточного рішення); вона є істотною для правильного вирішення справи; її не було враховано при ухваленні рішення, яке наразі переглядається; також зазначив, що висновки Верховного Суду, які викладені в постанові від 24.06.2025 по справі №640/12723/22 впливають на правильне вирішення даної справи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.09.2025, залишеною без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 29.10.2025, у задоволенні заяви АТ "МЕГАБАНК" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами відмовлено повністю; рішення Господарського суду Харківської області від 15.11.2023 у справі №922/1627/22 залишено в силі.

Відмовляючи в задоволенні заяви АТ "МЕГАБАНК" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд господарські суди дійшли висновку про те, що обставини, зазначені позивачем у його заяві, не є нововиявленими в розумінні статті 320 ГПК України.

Не погоджуючись із судовими рішеннями, 24.11.2025 (через систему ?Електронний суд?) АТ "МЕГАБАНК" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 29.10.2025 (повний текст складено 03.11.2025) та ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.09.2025, в якій просить судові рішення скасувати та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами попередніх інстанцій розглянуто справу з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Розглянувши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження у справі, виходячи з такого.

Відповідно до частини 1 статті 320 ГПК України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 320 ГПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

За змістом частин 4, 5 статті 320 ГПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, визначена ГПК України, є окремою формою судового процесу, що має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення (відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21.10.2020 у справі №726/938/18).

Нововиявленими є лише такі обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі, обґрунтовують вимоги або заперечення сторін, можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені судом, який ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд зазначеного рішення, та стали відомими тільки після його ухвалення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №127/10129/17 (пункт 26)).

Не відносяться до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову; не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судами у процесі розгляду справи. Суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2021 у справі №9901/819/18 (пункти 6.38, 6.39)).

Скасування судового рішення може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував ухвалене судове рішення скасованим (воно було підставою для ухвалення такого судового рішення) або виходив із нього, хоча прямо й не посилався на нього на підтвердження наявності вказаних обставин, а також якщо наслідком скасування судового рішення є інше за змістом вирішення спору (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2021 у справі №9901/819/18 і постанови Верховного Суду від 18.07.2023 у справі №914/935/20, від 28.08.2018 у справі №910/24418/16, від 27.06.2019 у справі №711/2178/17, від 26.01.2022 у справі №922/3149/18, від 23.02.2024 у справі №909/837/13).

Одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду (рішення ЄСПЛ у справі "Брумареску проти Румунії" від 28.10.1999). Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин (п.п. 42 - 44 рішення ЄСПЛ у справі "Желтяков проти України" від 09.06.2011).

До того ж під час розгляду заяв про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами слід врахувати, що одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. В його основі лежить положення "res judicata", відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень, які після їх прийняття не мають переглядатися до безмежності.

Дослідивши подану АТ "МЕГАБАНК" заяву про перегляд рішення суду першої інстанції за нововиявленими обставинами, наявні в матеріалах справи докази, суди попередніх інстанцій встановили таке:

- зі змісту рішення Господарського суду Харківської області від 15.11.2023 у справі №922/1627/22, яке було залишене без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 вбачається, що в його основу судом покладені висновки про те, що укладені між сторонами правочини не містять ознак нікчемності, передбачених статтею 38 Закону України ?Про систему гарантування вкладів фізичних осіб?, а отже і відсутні підстави вважати їх нікчемними правочинами;

- рішення суддів по цій справі №922/1627/22 не містять посилання на будь-які обставини чи факти, що були встановленні у справі №640/12723/22; такі обставини чи факти, що були встановленні у справі №640/12723/22 не були підставою, що підтверджувала чи спростовувала нікчемність правочинів, відповідно наслідком скасування судових рішень у справі №640/12723/22 не є інше за змістом вирішення спору;

- вказаними судовими рішеннями у справі №640/12723/22 не були обґрунтовані висновки судів по цій справі, оскільки як вбачається зі змісту рішень по цій справі ?для оцінки нікчемності договорів відповідно до пунктів 3 та 6 частини 3 статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" слід встановити, зокрема, чи укладені спірні правочини на умовах, які не є поточними ринковими умовами, чи укладені правочини на умовах, які передбачають надання переваг (пільг), прямо не встановлених для них законодавством чи внутрішніми документами банку?;

- висновки суду ґрунтувалися на аналізі правочинів і норм матеріального права, а не на преюдиційності спору в адміністративній справі №640/12723/22;

- господарські суди визнали недоречним посилання апелянта на ухвалу Господарського суду Харківської області від 10.01.2023 про зупинення провадження у справі №922/1627/22 до вирішення адміністративної справи №640/12723/22 в якій, за доводами АТ ?МЕГАБАНК?, фактично зазначено, що вирішення адміністративної справи має преюдиційне значення, оскільки розглядаючи справу по суті після поновлення провадження у справі суди, з огляду на підстави й обґрунтування позовних вимог та самі позовні вимоги, встановили, що предметом доказування та оцінки у цій справі є наявність передбачених статтею 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" підстав вважати спірні договори нікчемними правочинами відповідно до ознак, зазначених у позовній заяві та в акті комісії;

- для оцінки нікчемності договорів відповідно до пункту 3 та 6 частини 3 статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" слід було встановити: чи укладені спірні правочини на умовах, які не є поточними ринковими умовами, чи укладені правочини на умовах, які передбачають надання переваг (пільг), прямо не встановлених для них законодавством чи внутрішніми документами банку;

- підстава для зупинення провадження в підготовчому провадженні не знайшла свого підтвердження під час розгляду по суті, враховуючи предмет доказування по цій справі та не вплинула на обґрунтування судового рішення.

Отже, надавши належну оцінку доводам заяви про перегляд рішення суду першої інстанцій за нововиявленими обставинами, встановивши, що обставини, на які посилається АТ ?МЕГАБАНК?, не впливали на зміст рішення у справі №922/1627/27 і не були покладені в його основу, а зводяться лише до перегляду судового рішення, без належних правових підстав, тобто не є нововиявленими у розумінні статті 320 ГПК України, господарські суди обґрунтовано відмовили у задоволенні відповідної заяви АТ ?МЕГАБАНК?.

З огляду на викладене, господарські суди дійшли правомірного висновку про відсутність підстав для перегляду рішення за нововиявленими обставинами, оскільки обґрунтування заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами фактично стосуються повторного дослідження обставин справи №922/1627/22, що вже були встановлені судом під час її розгляду, та переоцінки тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом в процесі розгляду цієї справи, що відповідно до вимог процесуального закону не може бути підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами та не впливають на суть рішення Господарського суду Харківської області від 15.11.2023 у цій справі.

У поданій касаційній скарзі скаржником не наведено переконливих доводів щодо помилковості наведених висновків апеляційного господарського суду, правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що серед основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Разом з цим заінтересовані особи, які звертаються до касаційного суду зі скаргами, мають розуміти, що Верховний Суд є "судом права", а не "фактів", який забезпечує сталість та єдність судової практики, а тому посилання у касаційній скарзі на недоведеність обставин справи чи на перевагу одних доказів над іншими не допускається.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 05.04.2018 справа "ZUBAC v. CROATIA" (N 40160/12, ЄСПЛ, § 83) зазначено, що застосування передбаченого законодавством порогу ratione valoris для подання скарг до верховного суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою, враховуючи саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості.

Враховуючи, що повноваження суду касаційної інстанції обмежено перевіркою правильності застосування норм матеріального права чи порушенням норм процесуального права, зважаючи на особливий статус Верховного Суду, вирішення питання про можливість відкриття касаційного провадження відноситься до його дискреційних повноважень, оскільки розгляд скарг цим судом покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду".

Право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (MUSHTA v. UKRAINE 8863/06, § 37, ЄСПЛ, від 18.11.2010).

За змістом частини 2 статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З урахуванням наведеного суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою АТ "МЕГАБАНК", оскільки правильне застосовування норми права судами попередніх інстанцій під час прийняття оскаржених судових рішень є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 235, 287 - 292, 293 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі №922/1627/22 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "МЕГАБАНК" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 29.10.2025 та ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.09.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню

Головуючий Г. М. Мачульський

Судді Є. В. Краснов

В. А. Зуєв