ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" грудня 2025 р. м ХарківСправа № 922/4366/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатої В.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Слобідської окружної прокуратури м. Харкова (вул. Тепловозна, 8, м. Харків, 61191)
до 1.Харківської міської ради (майдан Конституції, 7 м. Харків, 61003) , 2.Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (майдан Конституції, 16, м. Харків, 61003) , 3. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
про визнання недійсним договору та повернення майна

ВСТАНОВИВ:

Слобідська окружна прокуратура м. Харкова звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ОСОБА_1 , в якому просить:

- Визнати незаконним та скасувати п. 6 додатку до рішення 23 сесії Харківської міської ради 6 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Харкова» від 17.04.2013 № 1111/13;

- Визнати недійсним договір купівлі-продажу від 07.08.2013 № 5024-В-С укладений щодо нежитлових приміщень цокольного поверху № 21-:-25, 26а в житловому будинку літ. «А-5», загальною площею 40,6 кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 між Харківською міською радою, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Приватною фірмою «НВН» (), посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Порошиною Н.С., зареєстрований в реєстрі за № 724);

- Витребувати у недобросовісного набувача ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради () нежитлові приміщення цокольного поверху № 21-:-25, 26а в житловому будинку літ. «А-5», загальною площею 40,6 кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- Судові витрати покласти на відповідачів та стягнути за такими реквізитами: Харківська обласна прокуратура, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету 0901010.

Згідно з вимогами частини 6 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вищевказаних вимог процесуального закону, господарським судом 08.12.2025 направлено запит до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 .

11.12.2025 від Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області надійшла відповідь на запит за вх. № 28973. Згідно отриманої відповіді, станом на 10.12.2025 за відомчою інформаційною системою ДМС місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РОНКПП НОМЕР_1 , зареєстроване з 12.07.2004 за адресою: АДРЕСА_3 , за паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , оформленим 18.07.2014 Комінтернівським РВ у м. Харкові ГУ ДМС України в Харківській області.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не є підприємцем, суд відкриває провадження протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Однак, дослідивши позовну заяву із додатками, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з позовної заяви, прокурором місцем проживання ОСОБА_1 (відповідача-3) визначено наступним чином: АДРЕСА_4 .

Разом з тим, згідно відповіді Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області надійшла відповідь на запит (вх. № 28973 від 11.12.2025), зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 .

А отже, прокуратурою невірно вказано адресу реєстрації ОСОБА_1 (відповідача-3).

Пунктом 1 частини 1 статті 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи позовної заяви і доданих документів.

При цьому частиною 1 статті 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Прокуратурою до позовної заяви не додано доказів направлення позовної заяви з додатками на адресу відповідача-3.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом підпунктів 1, 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а позовної заяви немайнового характеру - 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено з 1 січня 2025 року в розмірі 3028 гривень.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2018 у справі № 922/3655/16).

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Також суд зазначає, що за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 09.04.2019 у справі №916/368/18, від 02.12.2024 у cправі №904/3993/19 (904/2646/24)).

З урахуванням викладеного, оскільки позовну заяву подано в електронній формі через систему "Електронний суд", розмір судового збору за вимогу майнового характеру (про витребування спірного майна) становить 2 422,40 грн від вартості майна (39 915,00 грн) та розмір судового збору за дві вимоги немайнового характеру (про визнання незаконним рішення та про визнання недійсним договору купівлі-продажу) становить 4844,80 грн, всього: 7267,20грн.

Проте всупереч п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України прокурором до позовної заяви не надано документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до п. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що позовну заяву у відповідності до положень ст. 174 ГПК України слід залишити без руху та надати прокурору строк для усунення вище перелічених недоліків.

Суд звертає увагу прокуратури, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 233, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Слобідської окружної прокуратури міста Харкова (вх.№ 4366/25) залишити без руху.

2. Встановити Слобідській окружній прокуратурі міста Харкова строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Слобідській окружній прокуратурі міста Харкова спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- уточнення адреси відповідача 3 - ОСОБА_1 ;

- доказів направлення відповідачу-3 копії позовної заяви з копіями усіх доданих до неї документів листом з описом вкладення;

- доказів сплати судового збору у розмірі 7267,20 грн.

4. Попередити прокурора про те, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 11.12.2025.

Суддя В.В. Усата