ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2025м. ДніпроСправа № 904/2684/25 (212/7189/25)

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мартинюка С.В. розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи

за позовом ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про відшкодування моральної шкоди

в межах справи №904/2684/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНИК", м.Київ

до боржника Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

РУХ СПРАВИ

23.06.2025 ОСОБА_1 звернувся до Покровського районного суду міста Кривого Рогу з позовом до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання.

Ухвалою Покровського районного суду міста Кривого Рогу від 25.06.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ" про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання

08.07.2025 через систему "Електронний суд" до Покровського районного суду міста Кривого Рогу від АТ "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ" надійшло клопотання про передачу справи за підсудністю.

Ухвалою Покровського районного суду міста Кривого Рогу від 17.07.2025 постановлено передати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання, за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває господарська справа № 904/2684/25, відносно Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат про банкрутство.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.10.2025 матеріали справи №212/7189/25 передано на розгляд судді Мартинюку С.В. в межах справи про банкрутство №904/2684/25 та присвоєно єдиний унікальний номер справи №904/2684/25 (212/7189/25).

Ухвалою господарського суду від 15.10.2025 прийнято до свого провадження справу №904/2684/25 (212/7189/25) за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання. Постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Згідно статті 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

За викладених обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України судом прийнято рішення у справі.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

Позивач протягом тривалого періоду працював на підприємстві відповідача. 12.03.2025 під час медичного огляду у ВП "Науково - практичний Медичний центр професійного здоров`я НУОЗ України імені ПЛ. Шупика" позивачу встановлено професійні захворювання. Відповідач не створив належні та безпечні умови праці на робочому міст позивача, внаслідок чого останній отримав професійні захворювання, що призвели до встановлення йому втрати працездатності в значному розмірі, а саме 25%, у віці 51 років. Внаслідок отриманого професійного захворювання було порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки, позивач позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання: змінився характер життя, приступи ядухи, кашлю та болю не дають спокійно відпочивати, до появи захворювання був активною людиною, в даний час будь-яке навантаження викликає задишку, кашель та біль. Всі ці обставини є наслідками професійного захворювання, які викликають у мене щиросердечні страждання і переживання, почуття приниженості, неповноцінності. Внаслідок отриманого ушкодження здоров`я, систематичною необхідністю отримання медичної допомоги, позивач постійно відчуваю психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху, поганому сні на фоні сильних больових відчуттів. Все це постійно і негативно позначалося і позначається на душевному та фізичному станах останнього. У зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовними вимогами до відповідача про відшкодування моральної шкоди у розмірі 200 000,00 грн.

Позиція відповідача

Відповідно до відзиву на позовну заяву, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог виходячи з наступного. Жодних заяв про відмову від дорученої роботи у зв`язку з небезпекою для здоров`я або розірвання трудового договору за власним бажанням у зв`язку з невиконанням підприємством законодавства про охорону праці від позивача не надходило. Тому відповідальність за хронічні захворювання лежить безпосередньо на ньому самому. Роботодавець зі свого боку своєчасно направляв працівника на первинний періодичний медичний огляд, метою яких є виявлення різних ознак впливу виробничих умов і шкідливості на організм, а також захворювань, які не дають змоги продовжувати роботу за даною професією, запобігання нещасним випадкам поширенню інфекцій і паразитарних захворювань. Позивач протягом всього часу роботи своєчасно забезпечувався засобами індивідуального захисту, які знижували негативний вплив виробничих факторів на здоров`я працівника, для нього був встановлений особливий режим праці та відпочинку. Відповідач створив всі необхідні умови, передбачені чинним законодавством, задля уникнення можливого негативного впливу шкідливих виробничих факторів на здоров`я працівників. Розмір заявленої позивачем моральної шкоди не відповідає актуальній судовій практиці. Також відповідач зазначає, що стягнуті кошти в рахунок відшкодування моральної шкоди є доходом в розумінні Податкового кодексу України який підлягає оподаткуванню на час виконання рішення суду.

Перелік обставин, які є предметом доказування у справі

Предметом доказування по даній справі є встановлення факту порушення прав позивача, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та заподіяними стражданнями, а також розміру цих страждань.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Сушко Віталій Анатолійович відповідно до відомостей трудової книжки серії НОМЕР_1 від 16.10.1991 (а.с. 15-19) здійснював трудову діяльність на підприємстві відповідача, а саме:

- з 08.08.2000 по 12.01.2005 - підземним електрослюсарем черговим та по ремонту обладнання 3-го розряду з повним робочим днем в підземних умовах на дільниці №7 шахти «Тернівська»;

- з 12.01.2005 по 21.07.2010 - підземним гірничим майстром з повним робочим днем в підземних умовах на дільниці №7 шахти «Тернівська»;

- з 21.07.2010 по 01.09.2020 - заступником начальника дільниці №7 шахти «Тернівська» зайнятий повний робочий день на підземних роботах;

- з 01.09.2020 по 25.12.2024 - підземним гірничим майстром з повним робочим днем в підземних умовах на Дільниці №7 шахти «Тернівська».

Відповідно до акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) форми П-4, затвердженого В.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Бланк С.В. від 10.04.2025 (далі акт, а.с. 20-26) встановлено, що хронічне професійне захворювання (отруєння) виникло за таких обставин: працюючи майстром гірничим підземної дільниці № 7 шахти "Тернівська" ВАТ "КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ", ПАТ "КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ" та АТ "КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ" у період з 12.01.2005 по 21.07.2010 та з 01.09.2020 по 22.04.2024, ОСОБА_1 в підземних умовах шахти забезпечував виконання планових Виробничих завдань з видобутку товарної руди, встановлених обсягів робіт; здійснював огляд робочих місць, раціональне розставляння робітників на місцях робіт згідно з нарядом (нарядом-путівкою). організовував їх роботу, забезпечував виконання обсягів робіт по кількісним і якісним показникам, створював умови для виконання норм виробки: організовував підготовку виробництва, контролював додержання технологічних процесів, оперативно виявляв і ліквідував причини їх порушення; здійснював заходи щодо вдосконалення організації виробництва, поліпшення використання робочого часу, усунення браку, простоювань, зниження трудомісткості та собівартості робіт; забезпечував ефективне використання обладнання і безпечну роботу машин та механізмів. Внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, порушень в роботі систем вентиляції, пилоподавлення та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпадав під вплив концентрацій аерозолів фіброгенної дії, які перевищували нормативні показники. Працюючи у період з 08.08.2000 по 12.01.2005 електрослюсарем черговим та з ремонту устаткування дільниці № 7 на шахті імені Леніна відкритого акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", підпадав під вплив аерозолів фіброгенної дії, що перевищували нормативні значення. Працюючи у період з 21.07.2010 по 01.09.2020 заступником начальника підземної дільниці №7 на шахті "Терпівська" відкритого акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат". підпадав під вплив аерозолів фіброгенної дії, що перевищували нормативні значення (пункт 17 акту).

Загальний стаж роботи позивача 33 років 5 місяць, за професією 9 років 2 місяці, у цеху в умовах впливу шкідливих факторів 23 роки 8 місяців (пункт 12 акту).

Згідно з пунктом 14 акту діагноз: хронічний (пиловий) бронхіт. Легенева недостатність першого ступеня. Код МКХ-10 J 44. Супутній діагноз - відсутній.

Відповідно до пункту 18 акту встановлено, що причинами виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) пил переважно фіброгенної дії: концентрація пилу переважно фіброгенної дії з вмістом вільного діоксиду кремнію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,2 рази (2,24 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3) згідно до "Державних медико-санітарних нормативів допустимого вмісту хімічних речовин у повітрі робочої зони", затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 09.07.2024 №1192.

Також відповідно до пункту 13 вказаного акту, вказано висновок про наявність шкідливих умов праці: на підставі даних інформаційної довідки про умови праці від 26.09.2024 №ПС/1/17015-24, підготовленої Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці, та згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2014 №248, умови праці майстра гірничого дільниці №7 шахти "Тернівська" АТ "Кривбасзалізрудком" ОСОБА_1 відносяться: за вмістом аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони - до 3 класу 1 ступеня (шкідливі). Загальна оцінка: по вмісту хімічних речовин, у тому числі аерозолів переважно фібогенної дії, в повітрі робочої зони - до 3 класу 1 ступеня "Шкідливі".

Пунктом 20 акту осіб, які порушили законодавство про охорону праці, гігієнічні регламенти і нормативи: особисто ОСОБА_1 , на посаді майстра гірничого дільниці №7 шахти "Тернівська" АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», порушив пункт 2.21 «Посадової інструкції гірничого дільниці очисних робіт», затвердженої наказом публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» № 1610 від 17.06.2016 та статтю 14 Закону України «Про охорону праці» під 14 жовтня 1992 року № 2694-ХІІ.

Вказаний акт місить окрему думку членів комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 - інспектора (з охорони праці) служби охорони праці АТ "Кривбасзалізрудком" ОСОБА_2 , відповідно до якого зазначено, що виникнення професійних захворювань у ОСОБА_1 є наслідком недосконалості технології розробки корисних копалин підземним способом, в результаті чого на робочому місці параметри шкідливих факторів перевищували гранично-допустимий рівень. ОСОБА_1 на протязі всього часу роботи своєчасно забезпечувався протипиловими респіраторами типу «Лепесток-40», ефективність очищення повітря від пилу яких становить 99,9%. Також усе гірниче обладнання, яке в процесі роботи утворює пил, обладнується пиловловлюючими пристроями. Тому за умови постійного використання ЗІЗ шкідливий вплив пилу з вмістом кремнію діоксиду кристалічного від 10 до 70% на ОСОБА_1 не відбувався.

Жодних заяв про відмову від дорученої роботи у зв`язку з небезпекою для здоров`я або розірвання трудового договору за власним бажанням у зв`язку з невиконанням підприємством законодавства про охорону праці від ОСОБА_1 не надходило. Тому відповідальність за виникнення професійного захворювання у ОСОБА_1 лежить безпосередньо на ньому самому. З метою попередження виникнення професійних захворювань у працівників АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», відповідно до статті 13 Закону України «Про охорону праці», у АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» постійно впроваджуються нові технології, дотримуються основних напрямків в організації технологічних процесів та раціоналізації обладнання згідно вимог гігієни та промислової санітарії в частині комплексної механізації та автоматизації виробничих операцій, ведеться робота з пропаганди безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці. Відповідні заходи підтверджуються Колективним договором АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» та іншими документами.

Відповідно до витягу з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи (номер 125/25/850/В, дата прийняття рішення 16.05.2025, номер рішення 125/25/850/Р), а.с. 27-30, позивачу встановлено професійне захворювання, 25% з 16.05.2025 (пункти 17.2.2- 17.2.5.).

Обґрунтування рішення експертної команди за результатами оцінювання: згідно скарг, анамнезу захворювання, даних об`єктивного огляду, лабораторних та інструментальних методів обстежень, встановлено 25% втрати працездатності на 1 рік. Протипоказана важка фізична праця пов`язана з тривалою ходою, вимушеною позою, в умовах виробничого пилу, переохолодження (пункт 16).

Дата повторного оцінювання відсотка непрацездатності 01.06.2026 (пункт 17.2.6).

Відповідно до медичного висновку закладу охорони здоров`я лікарсько-експертної комісії, що має право встановлювати остаточний діагноз хронічних професійних захворювань про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) від 12.03.2025 протокол № 10/86 щодо ОСОБА_1 зроблено наступний висновок: Хронічний (пиловий) бронхіт. Легенева недостатність першого ступеня. Захворювання професійне.

На підтвердження погіршення стану здоров`я та проходження медичного лікування, позивачем долучено до матеріалів справи виписку №2 від 11.02.2025 із медичної карти амбулаторного, стаціонарного хворого (а.с.31).

Позивач зазначає, що внаслідок отриманого професійного захворювання було порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки, позивач позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання: змінився характер життя, приступи ядухи, кашлю та болю не дають спокійно відпочивати, до появи захворювання був активною людиною, в даний час будь-яке навантаження викликає задишку, кашель та біль. Всі ці обставини є наслідками професійного захворювання, які викликають у мене щиросердечні страждання і переживання, почуття приниженості, неповноцінності. Внаслідок отриманого ушкодження здоров`я, систематичною необхідністю отримання медичної допомоги, позивач постійно відчуваю психологічний дискомфорт, порушення душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху, поганому сні на фоні сильних больових відчуттів. Все це постійно і негативно позначалося і позначається на душевному та фізичному станах останнього.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо моральної шкоди

Згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до ч. 2 ст.153 Кодекс законів про працю України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Відповідно до статті 4 Закону України Про охорону праці державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань.

Згідно статті 153 Кодекс законів про працю України та ст. 13 Закону України Про охорону праці, передбачено обов`язок власника або уповноваженого ним органу створити на робочому місці умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Статтею 16 Конвенції Міжнародної організації праці від 22 червня 1981 року № 155 передбачено, що від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення безпечності робочих місць, механізмів, обладнання та процесів, які перебувають під їхнім контролем, і відсутності загрози здоров`ю з їхнього боку. Від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення відсутності загрози здоров`ю з боку хімічних, фізичних та біологічних речовин й агентів, які перебувають під їхнім контролем, тоді, коли вжито відповідних захисних заходів. Від роботодавців повинно вимагатися надавати у випадках, коли це є необхідним, відповідні захисні одяг і засоби для недопущення настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, загрози виникнення нещасних випадків або шкідливих наслідків для здоров`я.

У відповідності зі ст. 237-1 Кодекс законів про працю України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.10.2008 № 20-рп/2008 також роз`яснив про право застрахованих громадян, що потерпілі на виробництві від нещасного випадку або професійного захворювання, на відшкодування моральної шкоди за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця).

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Як зазначено в п. 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року по справі № 1-9/2004 ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності, спричинюють йому моральні та фізичні страждання.

У відповідності зі ст. ст. 23, 1167 ЦК України моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві або внаслідок профзахворювання полягає у фізичному болю та стражданнях, яких він зазнав у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я.

Ушкодження здоров`я, заподіяне позивачу під час виконання трудових обов`язків, спричиняє йому моральні й фізичні страждання, які полягають у перенесенні фізичного болю, в суттєвому порушенні функцій організму, обмеженні можливості вести звичний спосіб життя, повною мірою реалізовувати свої наміри в професійній сфері, постійному перенесенні страждань у повсякденному житті, призводять до необхідності залучення додаткових зусиль для організації життя, отримання лікування.

Зазначені негативні явища мають місце в житті позивача у зв`язку з професійним захворюванням, яке призвело до втрати позивачем професійної працездатності в ступені 25%, тому суд приходить до висновку, що позивачу заподіяна моральна шкода.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 Цивільного кодексу України).

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Оскільки, нормативно-правовими актами України не встановлено розмір компенсації моральної шкоди, відшкодування якої здійснюється на підставі статті 237-1 КЗпП України, розмір моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню, визначається судом відповідно до наданих доказів та фактичних обставин справи.

При цьому, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях (Шевченко проти України, Харук та інші проти України, Скордіно проти Італії) і в Практичній інструкції по зверненню в ЄСПЛ від 28 березня 2007 року, затвердженій Головою ЄСПЛ на підставі ст. 32 Регламенту ЄСПЛ, посилається на те, що в справах про присудження морального відшкодування, суд має визначити розмір моральної шкоди з огляду на розміри присудження компенсації у подібних справах та об`єктивної оцінки психотравматичної ситуації.

При вирішенні питання про розмір відшкодування спричиненої позивачу моральної шкоди суд враховує глибину фізичних та моральних страждань позивача, істотність вимушених негативних змін в його житті, а також те, що ступінь втрати професійної працездатності визначено у розмірі 25% та який в подальшому може бути змінений, тривалість його роботи у шкідливий умовах, а також встановлення вини позивача (п. 20 акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) форми П-4), виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості та визначає розмір моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача, у вигляді одноразового відшкодування в сумі 90 000,00 грн, що буде співмірним спричиненій позивачу шкоді та достатнім для її відшкодування.

З урахуванням вищевикладеного позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Щодо оподаткування суми моральної шкоди

Господарський суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 21.05.2025 у справі №235/3143/24 (провадження № 61-14246св24) вказав, що обов`язки сторін у сфері оподаткування, які виникають у зв`язку з ухваленням та/або виконанням судових рішень про стягнення коштів, суд не встановлює. Необґрунтованим є вирішення судами у цій цивільній (господарській) справі питань щодо податків, зборів чи інших обов`язкових платежів та визначення в резолютивній частині рішення порядку його виконання про стягнення цієї суми "без утримання податків та інших обов`язкових платежів".

СУДОВІ ВИТРАТИ

Судовий збір

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Звертаючись з даним позовом до Покровського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області позивачем заявлено майнову вимогу про відшкодування моральної шкоди, завданої професійним захворюванням.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" вбачається, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи;

В даному випадку позивач звільнений від сплати судового збору.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог в повному обсязі, належний розмір судового збору за подання даного позову (розмір майнових вимог складає 200 000,00 грн) складає 2000,00 грн.

Враховуючи, що даний позов задоволено частково у сумі 90 000,00 грн, господарський суд вважає за необхідне стягнути несплачений судовий збір в розмірі 900,00 грн з відповідача безпосередньо на користь державного бюджету.

Керуючись ст. ст. 76-80, 86, 126, 129, 232, 233, 236-238, 240-242, Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" (50026, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Зимових Походів (Симбірцева), буд. 1А; ідентифікаційний код юридичної особи 00191307) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) моральну шкоду заподіяну ушкодженням здоров`я на виробництві (професійним захворюванням) у розмірі 90 000,00 грн.

Стягнути з Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" (50026, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Зимових Походів (Симбірцева), буд. 1А; ідентифікаційний код юридичної особи 00191307) на користь державного бюджету (отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір, код ЄДРПОУ господарського суду Дніпропетровської області 03499891) 900,00 грн - судового збору.

В решті позовних вимог - відхилити.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскарженим протягом цього строку в порядку ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Суддя С.В. Мартинюк