ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"04" грудня 2025 р. м ХарківСправа № 922/4305/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавренюк Т.А.

розглянувши матеріали

Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова
до Харківська міська рада , Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради , Фізична особа-підприємець Самойлов Андрій Анатолійович
про визнання недійсним договору та повернення майна

ВСТАНОВИВ:

Керівник Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова (далі - прокурор) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Харківська міська рада (далі - відповідач 1), Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - відповідач 2) та Фізичної особи-підприємця Самойлова Андрія Анатолійовича (далі - відповідач 3), в якому просить суд:

1. Визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити його.

2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

3. Визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 25.02.2014 № 5105-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та фізичною особа - підприємцем Самойловим Андрієм Анатолійовичем (код РНОКП: НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шудріковим І.О. і зареєстрований в реєстрі за № 130.

4. Зобов`язати фізичну особу - підприємця Самойлова Андрія Анатолійовича (код РНОКП: НОМЕР_1 ) повернути Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради () об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 1 нежитлові приміщення підвальної частини № Х, ХІ в нежитловій будівлі літ. «А-3», загальною площею 38,0 кв.м, , які розташовані за адресою: м Харків, вул. Ярославська, 18/15, літ. «А-3», а Харківську міську раду - прийняти у власність зазначені приміщення. Судові витрати прокурор просить суд покласти на відповідачів.

Дослідивши позовну заяву із додатками, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Судом встановлено, що позивачем до позовної заяви копії документів, викладених іноземною мовою (російською), без відповідного їх перекладу українською мовою та належного засвідчення, а саме: службова записка №26, розпорядження Управління комунального майна та приватизації № 172 від 25.092.2011 або 2014 (нерозбірливо), наказ Управління комунального майна та приватизації № 2519 від 19.12.2013, оголошення про здавання в оренду приміщень та складів, наказ Управління комунального майна та приватизації № 2363 від 29.11.2013, наказ Управління комунального майна та приватизації № 2343 від 28.11.2013, листи Самойлова від 27.11.2013.

Статтею 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.1999 року у справі № 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації, тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина 5 статті 10 Конституції України).

Відповідно до статті 10 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

Згідно з частиною 1 статті 12 Закону України "Про судоустрій та статус судів" судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до частини 1 статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат". Нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Таким чином, докази, не перекладені з російської мови на українську мову та не засвідчені належним чином в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат», не є належними документами, оскільки не оформлені в установленому законом порядку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.06.2019 року у справі №910/4473/17.

З аналізу вищевикладеного слідує, що відсутність належним чином засвідченого перекладу на українську мову документу, складеного іноземною мовою, унеможливлює встановлення судом змісту такого документу, дії, яка вчинена на підставі вказаного документу, особи, якою вона була вчинена, на користь кого тощо. Більш того, суд позбавлений можливості дослідити такий документ та надати йому оцінку, що унеможливлює вирішення спору по суті.

Отже, прокурору слід подати суду здійснений в установленому законом порядку переклад українською мовою усіх документів, викладених іноземною мовою, копії яких долучено до позовної заяви.

Крім того, згідно із п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2025 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 р. становить 3028,00 грн.

Водночас ч. 3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, прокурором заявлена дві немайнові вимога.

Отже за подання до суду даної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 4844.80 грн (з урахуванням коефіцієнту 0,8).

Однак, прокурором при поданні позову не надано доказів сплати судового збору за його подання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовну заяву Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова подано без додержання вимог ст. ст. 162, 172 ГПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху, повідомити заявника про допущені недоліки та надати десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для їхнього усунення.

Керуючись ст. ст. 164, 174, 233- 235 ГПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова залишити без руху.

Надати Новобаварській окружній прокуратурі міста Харкова десятиденний строк з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом надання до суду доказів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (4844,80 грн), або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також надання нотаріально засвідчених в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат" та забезпечених перекладом українською мовою копій службової записки №26, розпорядження Управління комунального майна та приватизації № 172 від 25.092.2011 або 2014 (нерозбірливо), наказ Управління комунального майна та приватизації № 2519 від 19.12.2013, оголошення про здавання в оренду приміщень та складів, наказу Управління комунального майна та приватизації № 2363 від 29.11.2013, наказу Управління комунального майна та приватизації № 2343 від 28.11.2013, листів Самойлова від 27.11.2013.

3. Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

4. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею. Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвалу підписано 04.12.202

Суддя Т.А. Лавренюк