ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

04.12.2025м. СумиСправа № 920/706/24

Господарський суд Сумської області у складі судді Джепи Ю.А., при секретарі судового засідання Саленко Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні справу № 920/706/24

за позовом: керівника Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони (40009, Сумська область, м. Суми, вул. Гетьмана Мазепи, 2, код 38347014)

в інтересах держави в особі позивача: Сумської обласної військової адміністрації (40000, Сумська область, м. Суми, майдан Незалежності, 2, код 14005581)

до відповідачів:

1) Головного управління Держгеокадастру у Сумській області (40022, Сумська область, м. Суми, вул. Революції Гідності, 32, код 39765885)

2) Краснопільської селищної ради Сумської області (42400, Сумська область, смт Краснопілля, вул. Мезенівська, 2, код 04390104)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: НОМЕР_1 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_3 ),

про усунення перешкод у користуванні землями оборони, скасування державної реєстрації прав

за участю (найменування сторін та інших осіб, що беруть участь у справі):

прокурор - не з`явився,

представник позивача - не з`явився,

представник відповідача 1 - не з`явився,

представник відповідача 2 - не з`явився,

представник третьої особи - не з`явився.

УСТАНОВИВ:

Керівник Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони звернувся до суду з позовною заявою, у якій, з врахуванням заяви про зміну предмета позову №5534вих-25 від 05.11.2025 (вх.№5835 від 05.11.2025), просить суд:

1) усунути перешкоди державі в особі Сумської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою оборони шляхом скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію на земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222, загальною площею 11,9271 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Краснопільської селищної ради, з припиненням усіх речових прав;

2) скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права комунальної власності за Краснопільською селищною радою Сумської обласної земельної ділянки з кадастровим номером :04:005:0222, загальною площею 11,9271 га, їх закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

3) усунути перешкоди державі в особі Сумської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою оборони шляхом зобов`язання Краснопільської селищної ради повернути у державну власність в особі Сумської обласної військової адміністрації земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222, загальною площею 11,9271 га.

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 18.06.2024 справу № 920/706/24 розподілено для розгляду судді Джепі Ю.А.

Ухвалою суду від 18.06.2024 постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 920/706/24 за правилами загального позовного провадження; призначити підготовче засідання на 06.08.2024, 12:30; залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - НОМЕР_1 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ).

Представником третьої особи подано заяву б/н від 01.07.2024 (вх. №1920 від 01.07.2024), в якій просив розгляд справи, який призначений на 06.08.2024,12:30 проводити без участі представника.

Представником першого відповідача подано відзив на позовну заяву б/н від 02.07.2024 (вх. №1947 від 02.07.2024).

Представником другого відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи б/н від 06.08.2024 (вх. №2347 від 06.08.2024).

Підготовче судове засідання, призначене на 06.08.2024, 12:30, не відбулось у зв`язку з оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 06.08.2024 постановлено призначити підготовче засідання на 26.09.2024, 11:00.

Підготовче судове засідання, призначене на 26.09.2024, 11:00, не відбулось у зв`язку з оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 01.10.2024 постановлено призначити підготовче засідання на 05.11.2024, 10:30.

Представник третьої особи звернувся до суду із заявою від 02.10.2024 б/н (вх. № 4378 від 02.10.2024) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 04.10.2024 постановлено задовольнити вказану заяву представника третьої особи від 02.10.2024 б/н (вх. № 4378 від 02.10.2024); провести підготовче засідання, призначене на 05.11.2024, 10:30, за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Підготовче судове засідання, призначене на 05.11.2024, 10:30, не відбулось у зв`язку з оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 07.11.2024 постановлено призначити підготовче засідання у справі №920/706/24 на 12.12.2024, 10:00, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Протокольною ухвалою від 12.12.2024 суд у зв`язку із неактуальністю залишив без розгляду заяву про розгляд справи без участі представника (вх. №1920 від 01.07.2024) та відмовив у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №2347 від 06.08.2024).

У підготовчому судовому засіданні 12.12.2024 у справі № 920/706/24 судом оголошено перерву до 28.01.2025, 10:00.

Представником першого відповідача подано до суду додаткові пояснення у справі б/н від 22.01.2025 (вх. № 289 від 22.01.2025).

Ухвалою суду від 28.01.2025 постановлено закрити підготовче провадження у справі № 920/706/24; призначити розгляд справи № 920/706/24 по суті в судове засідання на 06.03.2025, 14:30, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Представником третьої особи подано до суду заяву б/н від 04.03.2025 (вх. №913 від 04.03.2025), в якій просить розгляд справи, який призначений на 06.03.2025, 14:30, проводити без участі представника третьої особи.

Ухвалою суду від 06.03.2025 постановлено відкласти розгляд справи №920/706/24 по суті в судове засідання на 01.04.2025, 14:30, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Представником третьої особи подано до суду заяву б/н від 11.03.2025 (вх.№1049 від 11.03.2025), в якій просить розгляд справи, який призначений на 01.04.2025, 14:30, а також усі наступні засідання, проводити без участі представника третьої особи.

У судовому засіданні від 01.04.2025 у справі № 920/706/24 оголошено перерву до 24.04.2025, 14:30.

Представником першого відповідача подано до суду клопотання про зупинення провадження б/н від 23.04.2025 (вх. №2372 від 23.04.2025), в якій просить зупинити провадження у справі №920/706/24 до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №902/122/24.

Представником третьої особи подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи б/н від 23.04.2025 (вх.№1889 від 23.04.2025).

Судове засідання, яке призначене на 24.04.2025, 14:30 не відбулось, у зв`язку з тим, що на електронну пошту Господарського суду Сумської області надійшов лист про мінування приміщення суду, у зв`язку з чим вхід до приміщення суду було обмежено, персонал евакуйовано. На дату та час судового засідання по справі №920/706/24 (24.04.2025, 14:30) приміщення суду співробітниками вибухотехнічної служби не було обстежено (Акт Господарського суду Сумської області від 24.04.2025,тому судове засідання по вищезазначеній справі).

Ухвалою суду від 29.04.2025 постановлено задовольнити клопотання представника третьої особи б/н від 23.04.2025 (вх.№1889 від 23.04.2025) про відкладення розгляду справи; долучити до матеріалів справи клопотання першого відповідача про зупинення провадження б/н від 23.04.2025 (вх.№2372 від 23.04.2025); призначити справу № 920/706/24 до судового розгляду по суті в судове засідання на 22.05.2025, 10:30, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Судовий розгляд по суті, призначений на 22.05.2025, 10:30, не відбувся у зв`язку із перебуванням судді Джепи Ю.А на лікарняному у період з 06.05.2025 по 28.05.2025.

Ухвалою суду від 11.06.2025 постановлено призначити розгляд справи №920/706/24 по суті в судове засідання на 10.07.2025, 10:30, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Протокольною ухвалою Господарського суду Сумської області від 10.07.2025 судом відмовлено у задоволенні клопотання першого відповідача про зупинення провадження у справі (вх.№2372 від 23.04.2025).

У судовому засіданні 10.07.2025 у справі № 920/706/24 оголошено перерву до 05.08.2025, 14:30.

Судовий розгляд по суті, призначений на 05.08.2025, 14:30, не відбувся у зв`язку із перебуванням судді Джепи Ю.А у відпустці в період з 05.08.2025 по 18.08.2025.

Ухвалою суду від 21.08.2025 постановлено призначити розгляд справи №920/706/24 по суті в судове засідання на 11.09.2025, 15:30, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) еликої Палати Верховного Суду від 02.07.2025у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Представником першого віжповідача подано до суду клопотання б/н від 11.09.2025 (вх.№4901 від 11.09.2025), в якому просив залишити без розгляду клопотання про зупинення розгляду справи №920/360/24, а також врахувати правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2025 у справі №902/122/24 та пояснення Головного управління Держгеокадастру у Сумській області.

Розгляд справи по суті, призначений на 11.09.2025, 15:30, не відбувся у зв`язку з оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 17.09.2025 постановлено долучити до матеріалів справи клопотання б/н від 11.09.2025 (вх. №4901 від 11.09.2025) представника першого відповідача та відмовити в задоволенні його клопотання б/н від 11.09.2025 (вх. №4901 від 11.09.2025) в частині залишення без розгляду клопотання про зупинення розгляду справи (вх.№2372 від 23.04.2025); призначити справу № 920/706/24 до судового розгляду по суті в судове засідання на 09.10.2025, 15:40, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Представником першого відповідача подано до суду додаткові пояснення у справі б/н від 24.09.2025 (вх. №4553 від 24.09.2025).

Представником третьої особи подано до суду додаткові пояснення у справі б/н від 09.10.2025 (вх. №4858 від 09.10.2025).

Розгляд справи по суті, призначений на 09.10.2025, 15:40, не відбувся у зв`язку з оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 13.10.2025 постановлено призначити справу № 920/706/24 до судового розгляду по суті в судове засідання на 28.10.2025, 14:30, яке провести за участі представника Військової частини НОМЕР_2 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Представником третьої особи подано до суду клопотання б/н від 14.10.2025 (вх. №4930 від 14.10.2025), в якому просить суд проводити подальший розгляд справи без участі представника.

Сумською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони подано до суду клопотання №5363вих-25 від 22.10.2025 (вх. №5369/25 від 23.10.2025), в якому просить повернутися при розгляді справи №920/760/24 до стадії підготовчого провадження у справі №920/706/24.

Представником першого відповідача подано до суду заяву б/н від 28.10.2025 (вх.№ 5164 від 28.10.2025) про проведення судового засідання, що призначене на 28.10.2025, за його відсутності. При цьому зазначено, що стосовно зазначеного вище клопотання №5363вих-25 від 22.10.2025 (вх. №5369/25 від 23.10.2025) про повернення при розгляді справи №920/760/24 до стадії підготовчого провадження покладається на розсуд суду.

Ухвалою суду від 28.10.2025 постановлено задовольнити клопотання Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони №5363вих-25 від 22.10.2025 (вх. №5369/25 від 23.10.2025) про повернення до стадії підготовчого провадження у справі №920/706/24; повернутися до розгляду справи № 920/706/24 на стадію підготовчого провадження; призначити підготовче засідання у справі №920/706/24 на 06.11.2025, 10:45.

Представником третьої особи подано до суду клопотання б/н від 30.10.2025 (вх.№5198 від 30.10.2025), в якому просить суд проводити подальший розгляд справи без його участі.

Представником позивача подано до суду клопотання б/н від 04.11.2025 (вх. №5295 від 05.11.2025), в якому просить суд провести судове засідання без участі представника позивача, зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Сумською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони подано до суду заяву про зміну предмету позову №5534вих - 25 від 05.11.2025 (вх.№ 5835 від 05.11.2025).

Також, Сумською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони подано до суду клопотання про долучення доказів до справи №5584вих-25 від 05.11.2025 (вх.№ 555/25 від 06.11.2025).

Протокольною ухвалою від 06.11.2025 судом задоволено клопотання (вх.№555/25 від 06.11.2025) та долучено докази до матеріалів справи; задоволено заяву (№5835 від 05.11.2025) та постановлено у подальшому розгляд справи здійснювати з урахуванням зазначеної заяви про зміну предмету позову; оголошено перерву до 19.11.2025, 14:30.

Першим відповідачем подано до суду додаткові пояснення у справі б/н від 17.11.2025 (вх. №5495 від 17.11.2025).

Позивачем подано до суду заяву б/н від 18.11.2025 (вх. №5537 від 18.11.2025), в якій просить задовольнити позовні вимоги та розглянути справу без участі представника.

Першим відповідачем подано до суду заяву про проведення засідання за відсутності учасника справи б/н від 19.11.2025 (вх. №5556 від 19.11.2025).

Ухвалою суду від 19.11.2025 постановлено закрити підготовче провадження у справі № 920/706/24; призначити розгляд справи по суті в судове засідання на 04.12.2025, 14:30.

Другим відповідачем подано до суду заяву №02-27/2830 від 03.12.2025 (вх.№5961 від 03.12.25) про визнання позову та розгляд справи за відсутності представника.

Прокурором подано до суду заяву б/н від 04.12.2025 (вх. №5976/24 від 04.12.2025), в якій просить суд провести розгляд справи без його участі. Також, посилаючись на визнання позову, просить застосувати положення статті 7 Закону України «Про судовий збір».

У судове засідання 04.12.2025 прокурор, представники позивача, відповідачів та третьої особи не з`явились. Про дату, місце і час проведення судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно інформації з Державного земельного кадастру наявний запис про реєстрацію за номером :04:005:0222 земельної ділянки, площею 11, 9271 га, з віднесенням до категорії земель сільськогосподарського призначення.

Згідно з інформацією Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 29.02.2021 державним реєстратором здійснено реєстраційні дії щодо вказаної земельної ділянки, як об`єкта власності, а саме проведено реєстрацію права комунальної власності за Краснопільською селищною радою.

Правовою підставою для здійснення реєстраційних дій вказано: наказ «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність», серія та номер: 37-ОТГ, виданий 11.12.2020, видавник: Головне управління Держгеокадастру у Сумській області; рішення 2 сесії 8 скликання «Про прийняття у комунальну власність Краснопільської селищної ради з державної власності земельних ділянок сільськогосподарського призначення», серія та номер; 71, виданий 17.12.2020, видавник: Краснопільська селищна рада; акт приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність, серія та номер: б/н, виданий 11.12.2020, видавник: Головне управління Держгеокадастру у Сумській області; Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності».

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Сумській області від 10.12.2020 № 32-ОТГ «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність» Краснопільській селищній раді у комунальну власність передано земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 6806,4827 га, які розташовані за межами населених пунктів на території Краснопільської ОТГ.

Об`єктом передачі, в тому числі, виступала земельна ділянка :04:005:0222 площею 11,9271 га.

Відповідно до акту приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 11.12.2020 Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області на підставі наказу від 10.12.2020 № 32-ОТГ передано із державної власності, а Краснопільською селищною радою прийнято у комунальну власність земельні ділянки згідно з додатком, в тому числі земельну ділянку :04:005:0222 площею 11, 9271 га.

Рішенням другої сесії Краснопільської селищної ради від 17.12.2020 № 71 «Про прийняття у комунальну власність Краснопільської селищної ради з державної власності земельних ділянок сільськогосподарського призначення» до комунальної власності Краснопільської селищної ради прийнято земельні ділянки сільськогосподарського призначення, які розташовані за межами населених пунктів, в тому числі і земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222 площею 11, 9271 га.

Право комунальної власності Краснопільської селищної ради на земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222 площею 11, 9271 га зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.02.2021 року за № 40769261.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1998 № 1147 «Про прикордонний режим» встановлено вздовж державного кордону на його сухопутних ділянках і вздовж берегів прикордонних річок, озер та інших водойм прикордонну смугу завширшки 5 кілометрів від лінії державного кордону, де встановлюється прикордонний режим, але не менше від ширини смуги місцевості, що розташована в межах від лінії державного кордону до лінії прикордонних інженерних споруд.

Згідно з розпорядженням Сумської обласної державної адміністрації від 28.08.2018 № 522 - ОД «Про визначення ширини прикордонної смуги у Сумській області» з метою захисту національної безпеки на державному кордоні України, визначено ширину прикордонної смуги в межах Сумської області вздовж державного кордону на його сухопутних ділянках і вздовж берегів прикордонних річок, озер та інших водойм у межах прилеглих до кордону територій, де запроваджується прикордонний режим, 10 кілометрів від лінії державного кордону в тил території України, але не менше ширини смуги місцевості, що знаходиться в межах від лінії державного кордону до лінії прикордонних інженерних споруджень.

Розпорядженням голови Сумської обласної державної адміністрації № 641-ОД від 11.10.2021 прикордонну смугу в межах Сумської області визначено шириною 5 кілометрів.

Відповідно до даних кадастрового плану земельної ділянки :04:005:0222 площею 11,9271 га відстань від найвіддаленішої точки спірної земельної ділянки до державного кордону становить 334 м.

Згідно з матеріалами польових топографо-геодезичних робіт та графічних матеріалів, даних Держаної прикордонної служби України (лист від 22.12.2023 № 71/14806-23) щодо проведення інвентаризації земель та земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності за межами населених пунктів на території Краснопільської селищної ради, земельна ділянка, кадастровий номер: :04:005:0222, площею 11, 9271 га, межує з Російською Федерацію та прилягає впритул до державного кордону.

Аналогічна інформація міститься у Державному земельному кадастрі, про що свідчить додатки до витягів з Державного земельного кадастру та розділ 2 - кадастровий план земельної ділянки та експлікація земельних угідь поземельної книги щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:005:0222 площею 11,9271 га.

Згідно з листом НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ) від 22.12.2023 № 71/14806-23 за результатами опрацювання геопорталу Національної інфраструктури геопросторових даних встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером :04:005:0222 площею 11, 9271 га знаходиться в прикордонній смузі Державного кордону України.

Отже, вказані документи та листи уповноважених органів підтверджують, що земельна ділянка з кадастровим номером :04:005:0222 площею 11, 9271 га межує з Російською Федерацією та розташована впритул до державного кордону.

Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

Відповідно до ст. 19 Земельного кодексу України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення: б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Згідно зі ст. 20 Земельного кодексу України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Земельні ділянки, що належать до земель оборони, використовуються виключно згідно із Законом України «Про використання земель оборони».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.07.2025 у справі №902/122/24 виснує, що питання поняття та правового режиму та порядку використання земель оборони потрібно розглядати в системній єдності із правовим регулюванням забезпечення національної безпеки і оборони держави.

Основні засади забезпечення національної безпеки і оборони держави визначені Конституцією України.

Приписи статті 17 Конституції України передбачають, що захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу.

Оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України.

Забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом.

Аналіз зазначеної правової норми дає підстави вважати, що:

- захист суверенітету і територіальної цілісності України є найважливішими функціями держави та завданням усіх суб`єктів публічної влади;

- оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються передовсім на Збройні Сили України, які є основним суб`єктом забезпечення оборони держави;

- захист державного кордону України як невід`ємна складова системи забезпечення оборони держави покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом.

Прийняті на виконання Конституції України законодавчі акти конкретизують приписи Основного Закону України.

Закон України «Про оборону України» (Закон № 1932-ХІІ) встановлює засади оборони України, а також повноваження органів державної влади, основні функції та завдання органів військового управління, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, обов`язки підприємств, установ, організацій, посадових осіб, права та обов`язки громадян України у сфері оборони.

Оборона України - це система політичних, економічних, соціальних, воєнних, наукових, науково-технічних, інформаційних, правових, організаційних, інших заходів держави щодо підготовки до збройного захисту та її захист у разі збройної агресії або збройного конфлікту(стаття 1 Закону № 1932-ХІІ).

Згідно з абзацом п`ятнадцятим частини першої статті 3 Закону № 1932-ХІІ підготовка держави до оборони в мирний час включає забезпечення охорони державного кордону України.

Наведені правила узгоджуються із приписами частини другої статті 2 Закону України «Про державний кордон України» (Закон № 1777-ХІІ), яка визначає, що охорона державного кордону України є невід`ємною складовою загальнодержавної системи захисту державного кордону і полягає у здійсненні ДПС України на суші, морі, річках, озерах та інших водоймах, а також Збройними Силами України у повітряному та підводному просторі відповідно до наданих їм повноважень заходів з метою забезпечення недоторканності державного кордону України.

Отже, законодавством чітко визначено, що для забезпечення оборони держави органи публічної влади повинні використовувати всі наявні у державі матеріальні ресурси та засоби, включно із землями оборони.

За змістом статей 13 та 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою винятково відповідно до закону. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Частинами першою та другою статті 84 Земельного кодексу України передбачено, що у державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності. Право державної власності на землю набувається і реалізується державою через органи виконавчої влади відповідно до повноважень, визначених цим Кодексом.

До земель України належать усі землі в межах її території, в тому числі острови та землі, зайняті водними об`єктами, які за основним цільовим призначенням поділяються на категорії. Категорії земель України мають особливий правовий режим (частини перша та друга статті 18 Земельного кодексу України).

Відповідно до пункту «ж» частини першої статті 19 Земельного кодексу України землі оборони є однією з категорій земель України за основним цільовим призначенням.

Частиною другою статті 77 Земельного кодексу України встановлено, що землі оборони можуть перебувати лише в державній власності.

Згідно із частинами першою та п`ятою статті 20 Земельного кодексу України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Земельні ділянки, що належать до земель оборони, використовуються винятково згідно із Законом № 1345-IV.

Основи правового режиму земель оборони визначені статтею 77 Земельного кодексу України, за частинами першою та другою якої землями оборони визнаються земельні ділянки, призначені для забезпечення діяльності Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, Міністерства оборони України, розвідувальних органів України, Державної прикордонної служби України, Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України, для розміщення військових частин, військових навчальних закладів, підприємств, установ та організацій, що перебувають у сфері управління зазначених органів та/або входять до структури Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також для розміщення господарських товариств, у статутному капіталі яких 100 відсотків акцій (часток) належать державі та функції з управління корпоративними правами держави у статутних капіталах яких здійснюють зазначені органи, за винятком господарських товариств, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, набуті в результаті примусового відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану відповідно до Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану. Землі оборони можуть перебувати лише в державній власності.

Відповідне регулювання містить також і статті 1 та 2 Закону № 1345-IV, якими передбачено, що землями оборони визнаються землі, надані для розташування і постійної діяльності військових частин, установ, військово-навчальних закладів, підприємств та організацій Збройних Сил України, інших військових формувань, утворених відповідно до законів України. Військовим частинам для виконання покладених на них функцій та завдань земельні ділянки надаються у постійне користування відповідно до вимог Земельного кодексу України.

Також згідно з частиною третьою статті 77 Земельного кодексу України навколо військових та інших оборонних об`єктів у разі потреби створюються захисні, охоронні та інші зони з особливими умовами користування. У межах прикордонної смуги з метою забезпечення національної безпеки і оборони, дотримання режиму державного кордону військовим частинам Державної прикордонної служби України для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій надаються в постійне користування земельні ділянки шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону на суші, по берегу української частини прикордонної річки, озера або іншої водойми, а вздовж лінії державного кордону України з Російською Федерацією і Республікою Білорусь - шириною до 2 кілометрів.

Отже, приписи Земельного кодексу України та законодавства, яке визначає правовий режим земель оборони, передбачають належність земельних ділянок до земель оборони як за їх суб`єктною ознакою - надання їх для розташування і постійної діяльності військових частин, установ, військово-навчальних закладів, підприємств та організацій Збройних Сил України, інших військових формувань, утворених відповідно до законодавства України, так і ознакою територіальної наближеності (прилеглості) до державного кордону України (безпосередньо вздовж державного кордону України та мети використання (облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків тощо).

Навколо військових та інших оборонних об`єктів створюються зони особливого режиму використання земель, правовий режим яких врегульований у статті 115 Земельного кодексу України.

Зони особливого режиму використання земель створюються навколо військових об`єктів Збройних Сил України та інших військових формувань, утворених відповідно до законодавства України, для забезпечення функціонування цих об`єктів, збереження озброєння, військової техніки та іншого військового майна, охорони державного кордону України, а також захисту населення, господарських об`єктів і довкілля від впливу аварійних ситуацій, стихійних лих і пожеж, що можуть виникнути на цих об`єктах (частина перша статті 115 Земельного кодексу України).

Уздовж державного кордону України встановлюється прикордонна смуга, у межах якої діє особливий режим використання земель. Розмір та правовий режим прикордонної смуги встановлюються відповідно до закону (частини друга, третя статті 115 Земельного кодексу України).

Отже, метою створення зон особливого режиму використання земель є забезпечення належного функціонування військових об`єктів Збройних Сил України та інших військових формувань, збереження озброєння, військової техніки та іншого військового майна, охорони державного кордону України, а також захисту населення, господарських об`єктів і довкілля від впливу аварійних ситуацій, стихійних лих і пожеж, що можуть виникнути на цих об`єктах.

Різновидом зон особливого режиму використання земель оборони є прикордонна смуга, у межах якої здійснюють діяльність з охорони державного кордону.

Як вже було зазначено судом, відповідно до частини третьої статті 77 Земельного кодексу України у разі потреби навколо військових та інших оборонних об`єктів створюються захисні, охоронні та інші зони з особливими умовами користування. У межах прикордонної смуги з метою забезпечення національної безпеки і оборони, дотримання режиму державного кордону військовим частинам ДПС України для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій надаються в постійне користування земельні ділянки шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону на суші, по берегу української частини прикордонної річки, озера або іншої водойми.

Правила щодо особливого режиму використання земель містяться також у статті 3 Закону № 1345-IV, частина перша якої визначає, що уздовж державного кордону України відповідно до закону встановлюється прикордонна смуга, в межах якої діє особливий режим використання земель.

Згідно зі статтею 22 Закону № 1777-XII з метою забезпечення на державному кордоні України належного порядку Кабінетом Міністрів України встановлюється прикордонна смуга, а також можуть установлюватися контрольовані прикордонні райони.

Відповідно до Закону № 1777-XII Кабінет Міністрів України ухвалив Постанову №1147, якою установив уздовж державного кордону на його сухопутних ділянках і вздовж берегів прикордонних річок, озер та інших водойм прикордонну смугу у межах прилеглих до кордону територій селищних і сільських рад, де запроваджується прикордонний режим. З урахуванням особливостей місцевості та інших умов ширина прикордонної смуги може бути змінена обласними державними адміністраціями за поданням Адміністрації ДПС України, але вона не може бути меншою від ширини смуги місцевості, що знаходиться в межах від лінії державного кордону до лінії прикордонних інженерних споруджень (пункт 1), а також затвердив Положення про прикордонний режим.

За термінологією, яка міститься в пункті 2 Положення, прикордонна смуга - це ділянка місцевості, яка встановлюється безпосередньо уздовж державного кордону на його сухопутних ділянках або уздовж берегів прикордонних річок, озер та інших водойм у межах територій селищних і сільських рад, прилеглих до державного кордону, але не може бути меншою від ширини смуги місцевості, що розташована в межах від лінії державного кордону до лінії прикордонних інженерних споруджень.

Окремою ділянкою з особливим призначенням у межах прикордонної смуги є ділянка шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій.

Організація інженерного забезпечення охорони державного кордону здійснюється відповідно до Інструкції з організації інженерного забезпечення державного кордону, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02 березня 2019 року №156 (Інструкція № 156).

Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу IV Інструкції № 156 в інтересах охорони державного кордону на ділянці відповідальності органу охорони державного кордону створюється прикордонна інженерна інфраструктура. Лінія прикордонних інженерних споруд включає інженерні загородження, споруди для візуального спостереження, контрольно-слідову смугу, шляхи руху прикордонних нарядів (дорогу, стежку тощо). Залежно від умов місцевості та обстановки на державному кордоні на лінії прикордонних інженерних споруд можуть облаштовуватися інші елементи прикордонної інженерної інфраструктури.

Земельні ділянки у її межах лінії інженерних прикордонних споруджень - це спеціальні смуги в межах прикордонної смуги та інші земельні ділянки, на яких проводиться облаштування та утримання інженерно-технічних споруд і огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій та інших об`єктів, відповідно до частини третьої статті 77 Земельного кодексу України віднесені до земель оборони, а отже, можуть належати на праві власності винятково державі та передаватися у постійне користування органам ДПС України.

Враховуючи наведене, земельні ділянки у межах прикордонної смуги вздовж державного кордону України, належать до земель оборони, щодо яких встановлений особливий режим використання, та які можуть перебувати винятково у державній власності, а отже, мають обмежену оборотоздатність і не підлягають передачі до комунальної чи приватної власності.

Аналогічного підходу притримується Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постановах від 04.09.2024 у справі № 922/4669/23, від 02.10.2024 у справі № 444/1011/20, від 15.01.2025 у справах № 903/1311/23 та № 903/1324/23, від 12.02.2025 у справі № 902/71/24, а також Касаційний цивільний суду у складі Верховного Суду у постанові від 06.11.2019 у справі № 163/2369/16- ц, тобто практика розгляду даної категорій справ є усталеною.

При наданні земельної ділянки за відсутності проекту землеустрою зі встановлення прикордонної смуги необхідно виходити із її нормативних розмірів, встановлених ст. 22 Закону України «Про державний кордон України» та п. 1 постанови Кабінету Міністрів України №1147 від 27.07.1998 «Про прикордонний режим».

Нерозроблення та не затвердження окремого проекту землеустрою щодо встановлення прикордонної смуги не свідчить про її відсутність, оскільки розміри (ширина) прикордонної смуги встановлені законом.

Такі висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 297/1395/15-ц та від 26.10.2020 у справі № 297/1408/15-ц.

За таких обставин, оскільки землі в межах прикордонної смуги належать до земель оборони та можуть перебувати лише у державній власності, то спірна земельна ділянка також не повинна перебувати у комунальній власності.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можє бути, зокрема, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Фізичне зайняття земель оборони та їх використання особою, яка з огляду на вимоги законодавства не могла набувати прав власності чи користування ними, не позбавляє права володіння ними дійсного власника таких земель, але створює останньому перешкоди у здійсненні ним охоронюваного законом права користування своїм майном.

З огляду на викладене порушені права та законні інтереси держави підлягають захисту шляхом зобов`язання Краснопільської селищної ради усунути перешкоди у здійсненні права володіння, користування та розпорядження спірною земельною ділянкою.

Така позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постановах від 28.11.2018 у справі № 504/2864/13-ц, від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц та від 07.04.2020 у справі № 372/1684/14-ц.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення нрава власності: інших речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва майбутній об`єкт нерухомості,

Частиною 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр передбачено, що державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Отже, державна реєстрація права комунальної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222 площею 11, 9271 га, підлягає скасуванню.

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» до відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначені Конституцією і законами України, належить вирішення питань використання землі, природних ресурсів, охорони довкілля тощо.

Статтею 21 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» передбачено, що місцева державна адміністрація розпоряджається землями державної власності відповідно до закону.

Приписами ст. 17 Земельного кодексу України також визнаної повноваження державних адміністрацій у розпорядженні землями держави власності в межах, визначених цим Кодексом.

Указом Президента України «Про утворення військові адміністрацій» від 24.02.2022 утворено Сумську обласну військову адміністрацію.

У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій,

Відповідно до ч. 2 ст. 84 Земельного кодексу України право держави власності на землю набувається і реалізується державою через органи виконавчої влади відповідно до повноважень, визначених цим Кодексом.

Згідно з ч. 5 ст. 122 Земельного кодексу України обласні держані адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьме цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

За таких обставин, уповноваженим органом на захист інтересів держави у даному спорі є саме Сумська обласна військова адміністрація.

З огляду на зазначене вище, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до частини п`ятої статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент на підтримку кожної підстави. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом були досліджені докази, які надані сторонами у справі, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Стосовно інших доводів сторін, які детально не зазначені в рішенні, то вони не підлягають врахуванню, оскільки суперечать встановленим судом фактичним обставинам справи та не стосуються предмета доказування по даній справі.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи, належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, а тому підлягають задоволенню.

Стосовно розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 129 ГПК України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За подання позовної заяви до суду Сумська спеціалізована прокуратура у сфері оборони сплатила судовий збір в загальній сумі 13 877, 43 грн згідно із платіжною інструкцією № 799 від 03.06.2024, однак, з врахуванням заяви про зміну предмету позову повинен бути сплачений судовий збір за три вимоги немайнового характеру в розмірі 9 084, 00 грн, які з урахуванням висновків суду в справі та змісту змінених позовних вимог, підлягають стягненню з другого відповідача - Краснопільської селищної ради Сумської області на користь Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони.

Згідно із частиною першою статті 130 ГПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи визнання Краснопільською селищною радою Сумської області позову, відповідно до частини першої статті 130 ГПК України витрати прокурора зі сплати судового збору в сумі 4 542, 00 (50 відсотків судового збору) покладаються на Краснопільську селищну раду Сумської області.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити позов.

2. Усунути перешкоди державі в особі Сумської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою оборони шляхом скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації на земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222, загальною площею 11,9271 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Краснопільської селищної ради, з припиненням усіх речових прав.

3. Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права комунальної власності за Краснопільською селищною радою Сумської області на земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222, загальною площею 11,9271 га, із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

4. Усунути перешкоди державі в особі Сумської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою оборони шляхом зобов`язання Краснопільської селищної ради повернути у державну власність в особі Сумської обласної військової адміністрації земельну ділянку з кадастровим номером :04:005:0222, загальною площею 11,9271 га.

5. Стягнути з Краснопільської селищної ради Сумської області (42400, Сумська область, смт Краснопілля, вул. Мезенівська, 2, код 04390104) на користь Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони (40009, Сумська область, м. Суми, вул. Гетьмана Мазепи, 2, код 38347014) 4 542, 00 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок дві гривні 00 копійок) витрат зі сплати судового збору.

6. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно із частинами першою, другою статті 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 256 та статті 257 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини сьомої статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повне рішення підписане суддею 10.12.2025.

Суддя Ю.А. Джепа