номер провадження справи 9/156/25
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2025 Справа № 908/2774/25

м.Запоріжжя

За позовом: Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах

позивача: Запорізької міської ради

до відповідача: Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС»

про стягнення суми 254381,76 грн.

Суддя Боєва О.С.

Без повідомлення (виклику) сторін

СУТЬ СПОРУ:

До Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області, подана в порядку ст. 53 ГПК України в інтересах держави в особі позивача: Запорізької міської ради про стягнення з відповідача: Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» на користь Запорізької міської ради несплаченої орендної плати за договором оренди землі від 06.04.2011, укладеного між Запорізькою міською радою та ВАТ «Запорізькій Хлібокомбінат № 1» щодо земельної ділянки з кадастровим номером :05:014:0114, який зареєстрований 25.07.2011 за № 00068, у розмірі 256380,64 грн.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 03.09.2025 здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/2774/25 та визначено до розгляду судді Боєвій О.С.

Ухвалою суду від 08.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 908/2774/25, присвоєно номер провадження справи 9/156/25. Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

В обґрунтування звернення з позовом зокрема зазначено, що Дніпровською окружною прокуратурою міста Запоріжжя Запорізької області при виконанні повноважень, визначених статтею 131-1 Конституції України та статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено порушення інтересів держави під час використання земель комунальної власності, а саме - неналежне виконання відповідачем зобов`язань за Договором оренди землі від 06.04.2011, зареєстрованим 25.07.2011 за №00068, який укладений між Запорізької міською радою (Орендодавець) та ВАТ «Запорізький хлібокомбінат № 1» (Орендар, найменування змінено на ТДВ «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС») щодо користування земельною ділянкою з кадастровим номером :05:014:0114, загальною площею 2,0619 га, яка знаходиться за адресою: м.Запоріжжя, вул. Верхня, 1. Рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 №7 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя та з 01.01.2016 введено в дію нову нормативну грошову оцінку земель міста Запоріжжя. Рішенням Запорізької міської ради «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю)» від 30.06.2015 № 6 та в подальшому рішенням від 28.11.2018 №26 «Про встановлення розміру орендної плати за землю» визначено розміри орендної плати за використання земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності (у відсотках від їх нормативної грошової оцінки). Відповідно до витягу № НВ-024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 22.11.2024 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :05:014:0114 становить 40368290,58 грн. У зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки вищевказаної земельної ділянки Запорізькою міською радою здійснено розрахунок орендної плати за 2017 рік та визначено, що у період з 03.04.2017 по 31.12.2017 розмір орендної плати мав складати 678110,72 грн, тобто щомісячно 56509,23 грн. Разом з тим, відповідно до інформації Головного управління ДПС України у Запорізькій області, ВАТ «Запорізький хлібокомбінат № 1» сплачувало орендну плату в меншому розмірі. Розмір несплачених коштів за період з 03.04.2017 по 31.12.2017 дорівнює 256380,64 грн. Нездійснення протягом розумного строку Запорізькою міською радою захисту порушених інтересів держави та територіальної громади міста Запоріжжя, що проявилося в тривалій несплаті відповідачем орендної плати за землю у належному розмірі, стало підставою для звернення Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя з позовом до суду, за яким відкрито провадження у даній справі № 908/2774/25. Позов обґрунтований ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 16, 628, 632, 651, 654 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 181, 189, 206 Земельного кодексу України, ст. ст. 271, 289 Податкового кодексу України, ст.ст. 1, 15, 21, 30 Закону України «Про оренду землі».

Позивач письмово викладену позицію щодо заявленого прокурором позову, як то було зазначено в ухвалі суду від 08.09.2025 про відкриття провадження у даній справі, не надав. Про відкриття провадження у справі та її розглядом судом повідомлений належним чином. Заяви/клопотання з процесуальних питань від позивача до суду не надходили.

Відповідач у відзиві, який надійшов до суду 24.09.2025, проти позову заперечив, зазначивши зокрема про наступне. Відповідач виконував умови договору щодо сплати розміру орендної плати, зазначеної в договорі з урахуванням індексів інфляції (п. 9 та п. 10 Договору оренди землі). При цьому пункт 9 Договору оренди землі не містить визначення орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки, а містить визначену грошову суму. Позивач визначає розмір орендної плати за землю за договором без згоди відповідача, чим порушує приписи ст.ст. 632 та 651 ЦК України. Посилання у позові на імперативний порядок встановлення орендної плати за землю, по-перше, не співвідноситься з принципом рівності сторін цивільних правовідносин, а по-друге, прямо не передбачено законом. Відповідачем індекси інфляції нараховувались послідовно, кожного наступного року, на суму орендної плати за попередній рік (яка, в свою чергу, враховувала індексацію за попередній рік). За зустрічним розрахунком (підрахунком) відповідача, розмір орендної плати за період квітень-грудень 2017 становить 426891,06 грн. У якості доказу суми нормативної грошової оцінки надано копію витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки 22.11.2024 №НВ-024, тобто докази виключно щодо розміру НГО за 2024 рік. Жодним нормативним актом не передбачено такої форми розрахунку НГО, як самостійне ділення наявної у витягу НГО за наступний рік на коефіцієнт індексації для визначення НГО за минулий рік. Наявність багатьох факторів формування витягу про НГО за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру унеможливлює проведення самостійного розрахунку позивачем суми НГО за попередні роки виключно шляхом ділення суми НГО за 2024 рік на коефіцієнти індексації. Просив у задоволенні по позовних вимог відмовити у повному обсязі.

30.09.2025 до суду від Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області надійшла відповідь на відзив (документ сформований в системі «Електронний суд» 29.09.2025), яка подана у встановлений строк та прийнята судом до розгляду.

Також 30.09.2025 до суду від Заступника керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог (документ сформований в системі «Електронний суд» 29.09.2025). У заяві зазначено, що враховуючи отримання разом із відзивом Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» банківської виписки щодо сплати орендної плати за земельну ділянку у період з квітня по грудень 2017 року, прокурором здійснено розрахунок суми несплаченої орендної плати за заявлений спірний період, згідно з яким розмір несплачених відповідачем коштів дорівнює 254381,76 грн, що є меншим на 1998,88 грн від заявленої у позові суми. У зв`язку із цим прокурор вважає за необхідне зменшити розмір позовних вимог та просить стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» на користь Запорізької міської ради несплачену орендну плату за договором оренди землі у розмірі 254381,76грн.

Заява прокурора про зменшення розміру позовних вимог не суперечить приписам ст. ст. 46, 252 ГПК України та прийнята судом до розгляду.

Отже, з урахуванням зменшення розміру позовних вимог, предметом розгляду у даній справі № 908/2774/25 є вимоги про стягнення з ТДВ «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» на користь Запорізької міської ради несплаченої орендної плати за договором оренди землі у розмірі 254381,76 грн.

Розглянувши матеріали справи, суд

УСТАНОВИВ:

Запорізька міська рада (Орендодавець, позивач у справі) та Відкрите акціонерне товариство «Запорізький хлібокомбінат №1» (Орендар) уклали Договір оренди землі від 06.04.2011, який зареєстрований в Управлінні Держкомзему у місті Запоріжжя Запорізької області про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 25.07.2011 за №00068 (далі Договір).

Відповідно до п.п. 1, 2, 3, 14, 15 вказаного Договору, Орендодавець, відповідно до рішення сорок четвертої сесії п`ятого скликання Запорізької міської ради №104/262 від 06.10.2010, надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для розташування хлібокомбінату №1, яка знаходиться за адресою: м. Запоріжжя, вул.Верхня, 1, загальною площею 2,0619 га. На земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна: будівлі і забудови орендаря. Цільове призначення земельної ділянки (категорія земель): землі промисловості.

Договір укладається строком на дев`ятнадцять років (п. 8 Договору).

Згідно з пунктом 5 Договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить: 10000421 грн 19 коп., в цінах 2010 року.

В пунктах 9 та 10 Договору визначено, що орендна плата вноситься Орендарем у грошовій формі та в розмірі: 300012 грн 63 коп., що складає трикратний розмір земельного податку за календарний рік в цінах 2011 року.

Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.

Зі змісту п. 11 Договору слідує, що орендна плата вноситься щомісячно рівними частинами протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця на розрахунковий рахунок місцевого бюджету.

В п. 12 Договору визначено, що розмір орендної плати переглядається один раз на рік у разі, зокрема: зміни розмірів земельного податку, підвищення цін тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; прийняття орендодавцем рішення про збільшення або зменшення орендної плати; в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до положень п.п. 27, 28 Договору, Орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати; Орендодавець зобов`язаний здійснювати контроль за виконанням умов договору з боку Орендаря, у тому числі за правильністю індексування та повнотою перерахування орендної плати.

За змістом п. 19 Договору, передача земельної ділянки Орендарю здійснюється Орендодавцем за актом прийому-передачі земельної ділянки, який підписується сторонами і є невід`ємним додатком до Договору.

Факт передачі Орендодавцем та прийняття Орендарем в оренду земельної ділянки кадастровий № :05:014:0114, загальною площею 2,0619 га за адресою: м.Запоріжжя, вул. Верхня, 1 підтверджується підписаним сторонами Актом приймання-передачі земельної ділянки, копія якого міститься в матеріалах справи.

Відповідно Інформаційної довідки №441430310 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (дата формування інформаційної довідки 29.08.2025; арк.с. 16), право власності на земельну ділянку кадастровий номер: :05:014:0114, площею 2,0619 га, зареєстровано за територіальною громадою м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради. 02.06.2021 внесено запис про державну реєстрацію права оренди вказаної земельної ділянки на підставі договору від 06.04.2011; орендар Товариство з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібокомбінат №1», .

Зі змісту п. 1.1 Статуту Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» (відповідач у даній справі) слідує, що на виконання рішення ПАТ «Запорізький хлібокомбінат №1» від 14.09.2016 щодо його припинення шляхом перетворення, було створено Товариство з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібокомбінат №1» (), яке стало повним правонаступником та набуло усіх майнових та немайнових прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Запорізький хлібокомбінат №1» (попереднє найменування - Відкрите акціонерне товариство «Запорізький хлібокомбінат №1»).

Відповідно до Протоколу № 30/07/25 загальних зборів учасників Товариства з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібокомбінат №1» від 20.07.2025 прийнято рішення про зміну найменування Товариства з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібокомбінат №1» на Товариство з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» (відповідач). Відповідно до інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Товариство з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Запорізький хлібокомбінат №1» () та Товариства з додатковою відповідальністю «Запорізький хлібокомбінат №1» ().

Рішенням Запорізької міської ради № 7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, виконану Державним підприємством Українського державного науково-дослідного інституту проектування міст «Дніпромісто» ім. Ю.М. Білоконя (п. 1 рішення); затверджено базову вартість одного квадратного метра земель міста Запоріжжя станом на 01.01.2013 року в розмірі 239,50 грн, та з урахуванням коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік - 299,14 грн. (п.3 рішення). Також вказаним рішенням затверджено економіко-планувальне зонування території міста Запоріжжя, значення коефіцієнтів місце розташування Км2 згідно з додатком 1, значення коефіцієнтів впливу локальних факторів Км3 згідно з додатком 2 (п.п.4,5,6). Згідно з п. 7 цього рішення визначено, що нормативна грошова оцінка земель міста вводиться в дію з 01.01.2016.

Також 30.06.2015 Запорізька міська рада прийняла рішення №6 «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю). Відповідно до Додатку 3 цього рішення, встановлено розмір орендної плати за використання земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності (у відсотках від їх нормативної грошової оцінки). Дане рішення набирає чинності з дня його офіційного оприлюднення та вводиться в дію з 01.01.2016 (п. 7 рішення).

Рішенням Запорізької міської ради № 26 від 28.11.2018 «Про встановлення розміру орендної плати за землю» установлено на території м. Запоріжжя розміри орендної плати згідно з Додатком, в якому визначені розміри орендної плати за використання земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності (у відсотках від їх нормативної грошової оцінки). У п. 3 рішення вказано, що рішення набирає чинності з дня його офіційного оприлюднення та вводиться в дію з 01.01.2019.

Тексти вищезазначених рішень Запорізької міської ради (з додатками) знаходяться у відкритому доступі на офіційному сайті Запорізької міської ради за посиланнями: https://zp.gov.ua/uk/documents/item/4150, https://zp.gov.ua/uk/sessions/45/resolution/4153, https://zp.gov.ua/uk/documents/item/33564).

Як зазначено у позовній заяві, орендар за вказаним вище Договором оренди землі тривалий час сплачував орендну плату у меншому розмірі, ніж мав сплачувати відповідно до нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :05:014:0114. Рішенням Господарського суду Запорізької області від 08.05.2025 у справі № 908/3471/24 за позовом Запорізької міської ради з орендаря було стягнуто заборгованість з несплаченої орендної плати за період з 01.01.2018 по 30.09.2024. Однак при зверненні до суду з позовом у вказаній справі Запорізькою міською радою не було охоплено період заборгованості з 03.04.2017 по 31.12.2017, внаслідок чого інтереси держави поновлено не в повному обсязі.

У заяві про зменшення розміру позовних вимог, яка прийнята судом розгляду, прокурором зокрема зазначено, що згідно зі здійсненим Запорізькою міською радою розрахунком розміру орендної плати земельної ділянки :05:014:0114 за 2017 рік, розрахунковий розмір оплати за період використання у період з 03.04.2027 по 31.12.2017 (8 місяців 28 днів) становить 678110,72 грн. Проте за вказаний період відповідачем було сплачено орендну плату у загальному розмірі 423728,96 грн, внаслідок чого заборгованість складає 254381,76 грн, яка заявлена до стягнення з відповідача на користь Запорізької міської ради.

З положень статті 131-1 Конституції України слідує, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Системне тлумачення положень ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення її інтересів, зокрема, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі №925/383/18).

Відповідно до правових висновків, наведених у постанові Великої Палати Верховного суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (провадження №12-194гс19), прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Згідно з ч. 1 ст. 13 та ч. 1 ст. 14 Конституції України земля, її надра, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що знаходиться під особливою охорони держави.

Статтею 80 Земельного кодексу України передбачено, що суб`єктами права власності на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

В статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зокрема закріплено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на землю.

В силу ч.ч. 3, 5 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Відповідно до частини першої статті 10 цього Закону сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 64 Бюджетного кодексу України до доходів загального фонду бюджету міст обласного значення належить податок на майно, до складу якого за приписами пп. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України входить плата за землю, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Згідно Класифікації доходів бюджету, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 14.01.2011 № 14, орендна плата за землю з юридичних осіб (код доходів бюджетної класифікації 18010600) є складовою податку на майно.

Несплата орендної плати за землю порушує інтереси територіальної громади м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради в частині позбавлення можливості ефективного використання права комунальної власності та неотримання місцевим бюджетом відповідного доходу, який може бути використаний для задоволення її нагальних потреб; створює перешкоди згаданому суб`єкту владних повноважень для реалізації соціально-економічного розвитку громади, оскільки плата за землю є одним з основних джерел доходу місцевого бюджету.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, сформованою у постанові від 11.05.2016 за наслідками розгляду справи № 6-824цс16, дотримання належного економічного регулювання земельних правовідносин, забезпечення надходжень платежів з орендної плати до місцевих бюджетів у законодавчо визначених розмірах шляхом їх вірного правового (в тому числі договірного) врегулювання безпосередньо належить до інтересів держави.

Таким чином, надходження коштів зі сплати орендної плати не в повному розмірі призводить до спричинення шкоди державним інтересам та підриву основ фінансово-економічної діяльності держави та економічної безпеки держави в цілому.

Згідно зі ст. 145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.

Інтереси держави Україна та інтереси певної територіальної громади є частинами одного цілого «інтересів держави», про які зазначено в ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Право на звернення прокурора в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування підтверджене у постанові Великої Плати Верховного Суду від 04.12.2018 у справі № 32/563 (провадження № 12-172гс18).

В матеріалах справи містяться копії листів Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя, які направлялись на адресу Запорізької міської ради, а саме: № 53-98-4543ВИХ-24 від 07.06.2024, № 53-98-6210ВИХ-24 від 02.08.2024, № 53-98-7176ВИХ-24 від 09.09.2024, № 53-98-8260ВИХ-24 від 16.10.2024, № 53-101-5611ВИХ-25 від 08.08.2025 з викладеними обставинами щодо порушень інтересів територіальної громади м.Запоріжжя в частині несплати орендарем орендної плати за договором оренди земельної ділянки з кадастровим номером :05:014:0114, розташованої по вул. Верхній, 1 у м. Запоріжжі та необхідність вжиття заходів, спрямованих на стягнення з відповідача несплаченої орендної плати за користування вказаною земельною ділянкою.

Запорізькою міською радою в особі Виконавчого комітету міської ради у відповідь листами від 08.07.2024 № 12301/03.3-20/03, від 10.09.2024 №16794/03.3-20/03, від 14.01.2025 №22370/03.3-20/03, від 08.04.2025 №22371/03.3-20/03, від 22.08.2025 №19855/3.3-20/03 надавалась інформація окружній прокуратурі про вжиті заходи, зокрема про наявність рішення Господарського суду Запорізької області від 08.05.2025 у справі №908/3471/24, яким з ТДВ «Запорізький хлібокомбінат № 1» на користь Запорізької міської ради було стягнуто несплачену орендну плату за період з 01.01.2018 по 30.09.2024.

Водночас, як зазначив прокурор належних заходів щодо стягнення несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :05:014:0114 за період з 03.04.2017 по 31.12.2017 Запорізькою міською радою здійснено не було.

Зазначене свідчить про нездійснення Запорізькою міською радою захисту порушених інтересів держави та територіальної громади міста Запоріжжя і наявність передбачених ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для їх представництва.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов до висновку про наявність законних підстав для представництва прокурором в суді інтересів держави в особі позивача Запорізької міської ради.

Проаналізувавши фактичні обставини справи, оцінивши представлені докази, суд дійшов до висновку про задоволення позову виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 83 Земельного кодексу України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування; землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до Закону.

Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі (ст. 2 Закону України «Про оренду землі»).

За приписами статті 93 Земельного кодексу України та статті 1 Закону України «Про оренду землі», оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Згідно зі статтею 792 ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.

Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (ст. 13 Закону України «Про оренду землі»).

В силу положень статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

У статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору та визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною першою статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За змістом частини першої статті 15 Закону «Про оренду землі», істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Статтею 206 Земельного кодексу України визначено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 21 Закону України «Про оренду землі», орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

З положень ч.ч. 1, 2 статті 632 ЦК України слідує, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Згідно зі статтею 265 розділу XII Податкового кодексу України плата за землю є складовою податку на майно.

Відповідно до підпункту 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, орендна плата для цілей розділу XII цього Кодексу - обов`язковий платіж за користування земельною ділянкою державної або комунальної власності на умовах оренди.

Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (пп. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України).

Платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об`єктом оподаткування земельна ділянка, надана в оренду (п. 288.2 ст. 288 Податкового кодексу України).

Згідно з п.п. 288.1, 288.4 ст. 288 Податкового кодексу України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Відповідно до підпунктів 288.5.1, 288.5.2 пункту 288.5 статті 288 ПК України, розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

В пункті 271.1 ст. 271 ПК України визначено, що базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельної ділянки з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом ХІІ Податкового кодексу України, та площа земельної ділянки, нормативну грошову оцінку якої не проведено.

За змістом частини п`ятої статті 5 Закону України «Про оцінку земель» та статті 289 Податкового кодексу України, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності використовується нормативна грошова оцінка.

Згідно з підпунктом 14.1.125 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділу XII, глави 1 розділу XIV цього Кодексу капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

З вищенаведеного слідує, що договір оренди землі є цивільно-правовим договором оренди (найму), що регулюється ЦК України, іншими нормативними актами. Особливості правового регулювання відносин з оренди землі обумовлюються, зокрема, формою власності на земельні ділянки, що орендуються. Норми, що регулюють розмір, умови та порядок внесення орендної плати за землі державної та комунальної власності, характеризуються більшим ступенем імперативності регулювання порівняно із землями приватної власності. Основою для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України «Про оцінку земель».

Статтею 1 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (ст. 13 Закону України «Про оцінку земель»).

Згідно з частиною першою статті 15 Закону України «Про оцінку земель» (у відповідній редакції) підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

В частинах 1 та 2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель» зокрема визначено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про оцінку земель», нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Положеннями статті 23 Закону України «Про оцінку земель» в т.ч. визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Згідно з ч. 1 ст. 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Пунктами 24, 34, 35 частини першої ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України; вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України належать до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад та вирішується виключно на пленарних засіданнях.

Відповідно до положень п. 12.5 ст. 12 Податкового кодексу України, офіційно оприлюднене рішення про встановлення місцевих податків та зборів є нормативно-правовим актом з питань оподаткування місцевими податками та зборами, який набирає чинності з урахуванням строків, передбачених підпунктом 12.3.4 цієї статті.

Отже, з вищенаведеного слідує, що нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яке здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і орендарем.

В свою чергу орендна плата за земельні ділянки комунальної власності є регульованою ціною. Тому зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки (бази оподаткування) тягне за собою зміну розміру земельного податку та орендної плати.

Таким чином, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Земельна ділянка кадастровий номер :05:014:0114, загальною площею 2,0619 га, яка знаходиться за адресою: м. Запоріжжя вул. Верхня, 1, яка була надана в оренду відповідачу на підставі Договору оренди землі для розташування належного йому нерухомого майна, є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі. Цільове призначення земельної ділянки (категорія земель): землі промисловості.

Сторонами у п. 9 Договору оренди землі погоджено, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та в розмірі: 300012 грн 63 коп., що складає трикратний розмір земельного податку за календарний рік в цінах 2011 року.

Невід`ємним Додатком до даного Договору є підписаний сторонами розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку, нормативна грошова оцінка якої проведена станом на 01 січня 2010 року і становить 10000421,19 грн; коефіцієнт для розрахунку розміру орендної плати 3, розмір орендної плати 300012,63 грн.

З наведеного слідує, що орендна плата встановлена саме у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки: 10000421,19 грн х 3% = 300012,63 грн.

Вищезазначеним спростовуються твердження відповідача про те, що договір орендної плати землі не містить визначення орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки.

При цьому, розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки та орендної плати за користування орендованою відповідачем земельною ділянкою за вищезгаданим Договором не є сталим показником і змінюється у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки землі та її щорічною індексацією. У п. 30 Договору визначений обов`язок Орендаря самостійно щорічно індексувати розмір орендної плати відповідно до індексації нормативної грошової оцінки земель згідно з чинним законодавством.

Як зазначено вище, рішенням Запорізької міської ради № 7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста, яка введена в дію з 01.01.2016.

Отже, з 1 січня 2016 року для розрахунку розміру орендної плати має застосовуватись нормативна грошова оцінка відповідно до технічної документації, затвердженої цим рішенням.

Рішенням Запорізької міської ради №6 від 30.06.2015 «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю)» були встановлені розміри орендної плати за використання земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності у відсотках від їх нормативної грошової оцінки.

Вищезазначені рішення Запорізької міської ради прийняті в межах наданих їй повноважень та в силу ч. 1 ст. 144 Конституції України та ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є обов`язковими для виконання, в т.ч. всіма розташованими на відповідній території підприємствами, установами та організаціями.

У постанові від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22 (пункт 122 постанови) Велика Палата Верховного Суду конкретизувала свій висновок щодо застосування у сукупності статей 5, 13 Закону України «Про оцінку земель», статті 21 Закону України «Про оренду землі», пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України, викладений у постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19, про те, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.

Так, Великою Палатою Верховного Суду у вказаній постанові наведений правовий висновок про те, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки. За подібних обставин належному способу захисту орендодавця відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, несплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності.

Частинами 5 та 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду під час розгляду справи № 755/10947/17 (постанова від 30.01.2019) зазначила, що під час вирішення тотожних спорів має враховуватись саме остання правова позиція Великої Палати Верховного Суду.

При цьому, суд зауважує, що правові позиції, сформовані в постановах Верховного Суду, мають ретроспективну дію, тобто застосовуються до правовідносин, які виникли до

формування цих правових позицій. Правові висновки Великої Палати Верховного Суду підлягають обов`язковому застосуванню під час вирішення спорів, які розглядаються по суті вже після відповідних зроблених висновків.

Враховуючи положення п.289.1 статті 289 Податкового кодексу України, для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (ч. 3 ст. 21 Закону України «Про оренду землі»).

Відповідно до п. 289.2 ст. 289 ПК України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок на 1 січня поточного року, що визначається за формулою: К і =І:100, де І індекс споживчих цін за попередній рік.

Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель (п. 289.3 ст. 289 ПК України).

Згідно з висновками, наведеними у постановах Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 804/937/16, від 23.06.2022 у справі № 160/8668/19, нормами Податкового кодексу України (п. 289.2 ст. 289) прямо передбачено, що коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти розраховує Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин і їх чинність не залежить від того, чи іншого рішення ради. На відповідні коефіцієнти індексується нормативна грошова оцінка, яка є чинною у відповідний період.

Також суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 09.02.2022 у справі №910/8770/19, згідно з якою Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так і за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період.

Згідно з Витягом № НВ-024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 22.11.2024, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :05:014:0114 становить 40368290,58 грн.

Відповідно до інформації, наведеної в листі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру № 6-28-0.222-18/71-25 від 13.01.2024 (арк.с. 83), коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок становить: за 2017, 2018, 2019 та 2020 роки 1,0; за 2021 рік 1,1 (для земель несільськогосподарського призначення); за 2022 рік 1,15 (крім сільськогосподарських угідь); за 2023 рік 1,051.

Виходячи з доданого до позовної заяви розрахунку (арк.с. 28), розмір нормативної грошової оцінки (НГО) вищевказаної земельної ділянки за 2017 рік визначено шляхом ділення розміру НГО за 2024 рік на коефіцієнти індексації попередніх років та становить 30363170,47 грн; розмір річної орендної плати за земельну ділянку за 2017 календарний рік складає 910895,11 грн 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки; розмір орендної плати за один місяць 75907,93 грн. Розрахунковий розмір належної до сплати орендної плати за період з 03.04.2017 по 31.12.2027 (8 місяців 28 днів) 678110,72грн.

Суд враховує, що нормативна грошова оцінка земель міста Запоріжжя, яка була затверджена рішенням Запорізької міської ради № 7 від 30.06.2015 та введена в дію з 01.01.2016 не змінювалась, діє на сьогоднішній день і використовується органами Держгеокадастру для видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку.

З огляду на викладене, для визначення розміру нормативної грошової оцінки за 2017 рік позивач обґрунтовано поділив нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :05:014:0114 за 2024 рік на відповідні коефіцієнти індексації за попередні роки.

Відповідач, у свою чергу, не надав іншого витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, який би спростовував зазначену у Витязі № НВ-024 нормативну грошову оцінку станом на дату його формування (22.11.2024). Вказаний Витяг є чинним, тому правомірно використаний при проведенні розрахунку розміру НГО земельної ділянки у 2017 році.

В матеріалах справи міститься лист Головного управління ДПС у Запорізькій області Державної податкової служби України №9575/5/08-01-04-07 від 14.08.2024 з додатком (арк.с. 33-34) з інформацією щодо нарахованої та сплаченої орендної плати, в т.ч. за користування ПАТ «Запорізький хлібокомбінат №1» () земельною ділянкою за договором оренди № 00068 від 25.07.2011 у 2017 році.

Також відповідачем до відзиву додано копію банківської виписки з рахунку ТДВ «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС», сформованої 18.09.2025, з відомостями про сплачену оренду землі (обороти за 12.05.2017 по 15.01.2018), з якої слідує, що за період оренди: квітень грудень 2017 року відповідачем було сплачено загальну суму 426891,06 грн (по 47432,34 грн щомісячно).

Згідно з розрахунком несплаченої орендної плати, який наведений прокурором у заяві про зменшення розміру позовних вимог, фактичний розмір сплаченої відповідачем орендної плати за спірний період з 03 квітня по 31 грудня 2017 року становить 423728,96 грн, розмір несплаченої орендної плати за вказаний період складає 254381,76 грн.

Так, враховуючи вищенаведене, за спірний період з 03.04.2017 по 31.12.2017 розмір орендної плати за земельну ділянку складає 678110,72 грн, відповідачем за вказаний період фактично сплачено 423728,96 грн, тому розмір несплаченої орендної плати за землю становить 254381,76 грн, яка заявлена до стягнення з відповідача на користь Запорізької міської ради.

Як слідує з положень статті 11 Цивільного кодексу України, договір є підставою для виникнення зобов`язань, які згідно зі статтями 525, 526, 530 цього Кодексу повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 598, ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється частково або в повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

В п. 30 Договору оренди землі зокрема визначені обов`язки Орендаря своєчасно вносити орендну плату; самостійно щорічно індексувати розмір орендної плати відповідно до індексації нормативної грошової оцінки земель згідно з чинним законодавством.

Відповідач доказів належного виконання договірних зобов`язань по сплаті в повному обсязі орендної плати в розмірі 254381,76 грн за заявлений спірний період суду не надав.

Заперечення, викладені відповідачем у відзиві, спростовуються наявними в матеріалах справи доказами та вищенаведеними висновками суду.

На підставі усього вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що заявлені позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат на сплату судового збору, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлена в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З положень п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» слідує, що у разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, судовий збір в розмірі переплаченої суми повертається ухвалою суду за клопотанням особи, яка його сплатила.

Відповідно до платіжної інструкції № 2274 (внутрішній номер 444986980) від 02.09.2025 за подання позовної заяви у даній справі в електронній формі через систему «Електронний суд» сплачено судовий збір у розмірі 3076,57 грн 1,5 % ціни первісно заявлених позовних вимог із застосуванням коефіцієнту пониження ставки судового збору (3845,71х0,8). Платником судового збору за вказаною платіжною інструкцією є Запорізька обласна прокуратура.

З урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, яка була прийнята судом до розгляду, ціна позову склала 254381,76 грн, тому належний до сплати судовий збір за цією вимогою становить 3052,58 грн.

Отже переплата судового збору у зв`язку зі зменшенням розміру позовних вимог складає 23,99 грн (3076,57 грн -3052,58 грн).

У заяві про зменшення розміру позовних вимог прокурором викладено відповідне клопотання про повернення Запорізькій обласній прокуратурі в особі Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя надмірно сплаченого судового збору.

З огляду на викладене, а також зважаючи, що заявлено відповідне клопотання, суд дійшов до висновку про повернення Запорізькій обласній прокуратурі в особі Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя з Державного бюджету України надмірно сплаченого судового збору в сумі 23,99 грн.

На підставі викладеного та враховуючи приписи статті 129 ГПК України з відповідача на користь Запорізької обласної прокуратури в особі Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя підлягає стягненню сума 3052,58 грн витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС», (6932, м. Запоріжжя, вул. Верхня, буд. 1) на користь Запорізької міської ради, (69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 206) суму 254381 (двісті п`ятдесят чотири тисячі триста вісімдесят одну) грн 76 коп. несплаченої орендної плати.

Стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю «ЕЙЧДІ БЕЙКЕРІ ЕНД СНЕКС», (6932, м. Запоріжжя, вул. Верхня, буд. 1) на користь Запорізької обласної прокуратури в особі Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя (69006, Запорізька область, місто Запоріжжя, вул. Фанатська, буд. 14, р/р UA0000271, відкритий в Державній казначейській службі України, м. Київ, МФО 820172, отримувач: Запорізька обласна прокуратура, , код класифікації видатків бюджету - 2800) суму 3052 (три тисячі п`ятдесят дві) грн 58 коп. витрат зі сплати судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Повернути Запорізькій обласній прокуратурі в особі Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя (69006, Запорізька область, місто Запоріжжя, вул.Фанатська, буд. 14, р/р UA0000271, відкритий в Державній казначейській службі України, м. Київ, МФО 820172, отримувач: Запорізька обласна прокуратура, , код класифікації видатків бюджету - 2800) з Державного бюджету України суму 23 (двадцять три) грн 99 коп. судового збору, перерахованого за платіжною № 2274 (внутрішній номер 444986980) від 02.09.2025 на суму 3076,57 грн.

Дане рішення є підставою для повернення Запорізькій обласній прокуратурі в особі Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя (69006, Запорізька область, місто Запоріжжя, вул. Фанатська, буд. 14, р/р UA0000271, відкритий в Державній казначейській службі України, м. Київ, МФО 820172, отримувач: Запорізька обласна прокуратура, , код класифікації видатків бюджету - 2800) суми 23 (двадцять три) грн 99 коп. судового збору, перерахованого за платіжною № 2274 (внутрішній номер 444986980) від 02.09.2025 на суму 3076,57 грн.

Рішення складено та підписано 12.12.2025.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено впродовж двадцяти днів з дня складення повного судового рішення у порядку, встановленому ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.С. Боєва