ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ
08.12.2025 Справа № 905/1180/25
Господарський суд Донецької області у складі судді Зельман Ю.С., розглянувши матеріали
про стягнення збитків в розмірі 111 347,51 грн., -, -
В С Т А Н О В И В
Приватне акціонерне товариство «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Збагачувальна фабрика «Вугільний енергетичний комплекс» про стягнення збитків в розмірі 111 347,51 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язань з поставки товару за договором № 687-ПУ-ПТП від 15.08.2018, внаслідок чого позивач зазнав додаткових втрат у вигляді нарахованих АТ «Укрзалізниця» плати за користування на суму 111 347,51 грн. Водночас, відповідачем в порушення умов договору № 687-ПУ-ПТП від 15.08.2018 не відшкодовано позивачу означену суму витрат.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 11.11.2025 позовну заяву залишено без руху та надано Приватному акціонерному товариству «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду нотаріально посвідченого перекладу українською мовою договору № 687-ПУ-ПТП від 15.08.2018, додатку №1 до договору №608-ПУ-ПТП, калькуляцію від 31.08.2018, калькуляцію від 30.04.2018, калькуляцію б/д яка вводиться з 01.05.2017, акту №945 від 19.02.2019, акту №1015, акту №1083, вимоги про виконання зобов`язань з поставки концентрату №1/5380 від 28.02.2019, листа №76/6630 від 19.02.2019, відповіді на лист № 1/1185 від 20.02.2019, розрахунку компенсації прямих витрат (збитків) за лютий 2019р., листа №94/6630 від 02.03.2019, відповіді на лист №1/1427 від 04.03.2019, відповіді на лист №220 від 30.08.2019, а також належним чином засвідчених копій калькуляції від 30.04.2018 та довіреності №420 від 28.12.2018, на які посилається позивач у позовній заяві.
Приватне акціонерне товариство «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» усунуло виявлені недоліки та надало відповідні докази суду разом із клопотанням про продовження строку на подання заяви про усунення недоліків. В обґрунтування вказаного клопотання заявник посилається на те, що в період з 13.11.2025 по 28.11.2025 у м. Павлоград Дніпропетровської області через обстріл з боку збройних сил рф було порушено стабільне функціонування електропостачання, а також обмежено доступ до інтернету, електронного зв`язку та судових сервісів. Згідно з інформацією у ЗМІ та на спеціалізованих ресурсах, у м. Павлограді Дніпропетровської області у листопаді діють стабілізаційні графіки відключень, які передбачають кілька періодів без світла протягом доби, зокрема, за період з 13.11.2028 по 28.11.2028 (16 днів) мешканці м. Павлограда були без світла до 144 години, що складає 6 днів без світла з 16 днів. Так, це не враховуючи, що 23 листопада 2025 року м. Павлоград був повністю знеструмлений через аварійну ситуацію. Відключення охопило все місто, призупинило роботу котелень і водопостачання. Отже, можливості своєчасно передати представнику ухвалу суду та здійснення своєчасного перекладу із завіренням у нотаріуса у позивача не було такої можливості.
Відповідно до частин 1, 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Приписами ч. 1 ст. 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.
Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від особи, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків.
Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Наведена норма пов`язує можливість поновлення процесуального строку з обов`язковою наявністю поважної причини пропуску відповідного строку. Заявник повинен обґрунтувати поважність причини пропуску строку, в разі необхідності - з поданням відповідних доказів.
З огляду на обставини справи суд визнає поважними наведені позивачем підстави пропущення строку на подання заяви про усунення недоліків.
1. Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.162 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України).
2. Відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.
Питання щодо визначення форми судочинства вирішується судом на стадії відкриття провадження у справі згідно ст. 176 ГПК України.
Статтею 12 ГПК України встановлено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного).
За приписами частини першої пункту 3 статті 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Для цілей цього Кодексу визначено поняття малозначних справ, а саме це справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч.5 ст.252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Враховуючи обраний позивачем спосіб захисту суд дійшов висновку, що дану справу, яка не є складною, належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.
Судом встановлено, що позивач у справі зареєстрував електронні кабінети в підсистемі Електронний суд, тому відповідно до ч. 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України суд вручає будь-які документи у справі виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету таких сторін, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
За таких обставин і керуючись ст.ст.12, 86, 119, 166, 167, 176, 247, 250, 251, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -
1.Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №905/1180/25.
2. Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.
3. Встановити відповідачу строк для надання (суду і позивачеві) відзиву на позовну заяву, всіх письмових та електронних доказів, висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову - протягом (не пізніше) п`ятнадцяти днів з дня надсилання ухвали про відкриття провадження у справі.
4. Із урахуванням вимог ст.ст.166, 167, 251 ГПК України встановити:
позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом 3 робочих днів з дня отримання відзиву;
відповідачу строк для подання заперечення на відповідь - протягом 3 робочих днів з дня отримання відповіді.
5. Звернути увагу відповідача, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд згідно ч.9 ст.165 Господарського процесуального кодексу України вирішує справу за наявними матеріалами.
6. Відповідно до ч.7 ст.252 Господарського процесуального кодексу України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше 3-х робочих днів з дня отримання відзиву.
7. Повідомити відповідача про його обов`язок зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) та можливість ознайомлення з матеріалами справи через ЄСІТС або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.
8. Повідомити учасників справи про те, що всі заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, а також будь-які інші документи можуть бути подані засобами електронного зв`язку через особистий кабінет в системі Електронний суд. У разі неможливості надсилання документів в електронному вигляді - звичайною поштою на офіційну адресу суду.
Відповідно до ст.235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набрала законної сили з дати її постановлення (підписання) та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.
Суддя Ю.С. Зельман