УХВАЛА

11 грудня 2025 року

м. Київ

cправа № 925/1513/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Вронської Г. О., Губенко Н. М.,

розглянув касаційну скаргу Фізичної особи ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.06.2025

(суддя - Скиба Г. М.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.09.2025

(головуючий - Андрієнко В. В., судді: Шапран В. В., Буравльов С. І.)

у справі за позовом Фізичної особи ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників 10-поверхової 32-квартирної житлової блок-секції по бульвару Шевченка, 250 в м. Черкаси "Альфа"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Кверетіс";

2) Фізичної особи ОСОБА_2

про визнання недійсними протоколу правління та рішення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирної житлової блок-секції щодо затвердження тарифу на утримання ОСББ.

ВСТАНОВИВ:

1. У грудні 2024 року фізична особа ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Об`єднання співвласників 10-поверхової 32-квартирної житлової блок-секції по бульвару Шевченка 250 в м. Черкаси "Альфа" про визнання недійсним рішення № 3 порядку денного загальних зборів цього ОСББ, оформлених протоколом № 1 від 24.06.2020 про затвердження тарифу 3,50 грн за 1 кв. м (з урахуванням заяви про відмову від частини позовних вимог).

2. 18.06.2025 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення, яке залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.09.2025, яким у задоволенні позову відмовив повністю.

3. Суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погодився суд апеляційної інстанції, що позивач належними засобами доказування не довів суду порушення його права як учасника об`єднання співвласників житла з боку ОСББ "Альфа".

4. 23.10.2025 позивач подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати й ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. Скаржник також просив зупинити виконання оскаржуваних судових рішень.

5. 30.10.2025 до Верховного Суду від фізичної особи ОСОБА_2 надійшли пояснення щодо касаційної скарги.

6. Верховний Суд ухвалою від 12.11.2025 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України шляхом уточнення підстав касаційного оскарження судових рішень.

7. 21.11.2025 скаржник надіслав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" на виконання ухвали суду заяву про усунення недоліків (зареєстрована канцелярією суду 24.11.2025), до якої додав уточнену редакцію касаційної скарги.

8. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставою касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає пункт 1 частини другої статті 287 цього Кодексу.

9. На обґрунтування скаржник зазначає, що обмеження права ОСОБА_1 на судовий захист є прямим порушенням норм статей 7, 8 Загальної декларації з прав людини, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, статей 8, 55 Конституції України, статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 16 Цивільного кодексу України та статті 10 Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Скаржник вважає, що суди першої та апеляційної інстанцій не застосували до спірних правовідносин положення статей 6, 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та пункт 3 Перехідних та прикінцевих положень Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", які підлягали застосуванню, і не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 23.02.2022 у справі № 914/807/20, від 26.10.2022 у справі № 916/1010/21 (порушення під час проведення загальних зборів можна поділити на безумовні, тобто ті, які мають наслідком безумовне визнання прийнятих на цих зборах рішень недійсними і ті, які хоч і допускаються, однак не завжди призводять до недійсності рішень загальних зборів); від 21.10.2021 у справі № 910/15071/20, від 12.02.2020 у справі № 910/7685/19, від 28.01.2020 у справі № 916/495/19, від 12.02.2020 у справі № 916/1253/19, від 03.11.2020 у справі № 916/3133/17, від 22.09.2022 у справі № 924/1146/21 (безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів або в разі неможливості встановлення наявності кворуму); у постановах Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2022 у справі №910/5179/20 (щодо оцінки впливу кворуму на результати голосування на загальних зборах ОСББ), від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 (щодо належного повідомлення учасника товариства).

10. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

11. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржник усунув недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам статті 290 ГПК України, у зв`язку з чим відповідно до правил статті 294 цього Кодексу необхідно відкрити касаційне провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України.

12. Скаржник також заявив клопотання про зупинення виконання оскаржуваних рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції до закінчення їх перегляду в суді касаційної інстанції.

13. В обґрунтування зазначає, що судами не було враховано сталі висновки Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду в даній категорії справ, що пов`язані з оскарженням рішень загальних зборів прийнятих за відсутності кворуму. Суди не надали жодної правової оцінки суттєвим обставинам у цій справі, а саме відсутності визначеного законом та Статутом ОСББ "Альфа" кворуму під час голосування, що мав складати 75% від кількості всіх співвласників. Таким чином, на даний час ОСББ "Альфа" на підставі преюдиції має право на звернення до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення з нього боргу, в наслідок цього, на підставі незаконного, на думку ОСОБА_1 , рішення № 3, оформленого протоколом загальних зборів ОСББ №1 від 24.06.2020 з нього будуть стягнуті грошові кошти. У разі задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 , захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів. Для відновлення своїх прав, йому як інваліду 1 групи необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а враховуючи строки розгляду таких справ, взагалі буде неможливим повернення виконання судового рішення у разі, якщо воно буде скасовано.

14. Суд касаційної інстанції розглянув зазначене клопотання та виходить з наступного.

15. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

16. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

17. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.

18. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.

19. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження.

20. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.

21. Зупинення виконання (дії) рішення є винятковим заходом і має застосовуватися лише у випадках, коли це дійсно необхідно для запобігання негативним наслідкам, які не можна буде виправити в майбутньому, або буде неможливим поворот виконання судового рішення у разі його скасування.

22. Зважаючи на те, що оскарженими судовими рішеннями у задоволенні позову відмовлено, а також з огляду на те, що у даному випадку доводи скаржника обґрунтовані саме припущеннями про настання певних наслідків в майбутньому, Верховний Суд відмовляє у задоволенні клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, 332, частини четвертої статті 197, пунктом 1 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 925/1513/24 за касаційною скаргою Фізичної особи ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.06.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.09.2025.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Фізичної особи ОСОБА_1 у справі № 925/1513/24 на 13 січня 2026 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Відмовити Фізичній особі ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Черкаської області від 18.06.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.09.2025 у справі № 925/1513/24.

4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

5. Установити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 30 грудня 2025 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Витребувати з Господарського суду Черкаської області або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 925/1513/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд