ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 грудня 2025 року м. ХарківСправа № 922/4370/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н.А.

розглянувши матеріали позовної заяви (вх. № 4370/25 від 05.12.2025)

за позовом Керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова (61036, м. Харків, вул. Тепловозна, 8) в інтересах держави

до першого відповідача - Харківської міської ради (61003, місто Харків, майдан Конституції, будинок 7; )

другого відповідача - Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, місто Харків, майдан Конституції, будинок 16; )

третього відповідача - Єгорової Людмили Олексіївни ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 )

про визнання незаконним та скасування п. 33 додатку до рішення ХМР, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, скасування рішення державного реєстратора, витребування у недобросовісного набувача нежитлових приміщень, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Слобідської окружної прокуратури міста Харкова звернувся до Господарського суду Харківської області в інтересах держави з позовом до першого відповідача - Харківської міської ради, другого відповідача - Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, третього відповідача - Єгорової Людмили Олексіївни, про:

- визнання незаконним та скасування п. 33 додатку до рішення 42 сесії Харківської міської ради 6 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Харкова» від 23.09.2015 № 2009/15;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу від 23.11.2015 № 5323-В-С, укладений щодо нежитлових приміщень 2-го поверху № 1-:-11 у нежитловій будівлі літ. «Д-2», загальною площею 93,9 кв.м, які розташовані за адресою: м. Харків, пров. Соляниківський, 7 між Харківською міською радою, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою-підприємцем Єгоровою Людмилою Олексіївною (код НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Тихоновою І.В., зареєстрований в реєстрі за № 382);

- скасування рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради Венглюк Тетяна Василівна № 39139848 від 09.01.2018 про внесення змін до опису об`єкта нерухомого майна, яким нежитлові приміщення 2-го поверху № 1- :-11 у нежитловій будівлі літ."Д-2" змінено на 2-кімнатну квартиру в житловому будинку літ."Д-2", а також змінено площу обєкта нерухомого майна з 93.9 кв.м на загальну площу (кв.м): 93.9, житлову площу (кв.м): 26.3;

- витребування у недобросовісного набувача Єгорової Людмили Олексіївни (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради () нежитлові приміщення 2-го поверху № 1-:-11 у нежитловій будівлі літ. «Д-2», загальною площею 93,9 кв.м, які розташовані за адресою: м. Харків, пров. Соляниківський, 7 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

Також прокурор просить суд визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити його.

Розглянувши матеріали позовної заяви суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без руху виходячи з наступного.

В силу п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан. Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з приписами частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено з 1 січня 2025 року в розмірі 3028 гривень. Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2018 у справі № 922/3655/16).

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Також суд зазначає, що за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 09.04.2019 у справі №916/368/18, від 02.12.2024 у cправі №904/3993/19 (904/2646/24)).

З урахуванням викладеного, оскільки позовну заяву подано в електронній формі через систему "Електронний суд" розмір судового збору за вимогу майнового характеру (про витребуваня спірного майна) становить 6000,00 грн від вартості майна у відповідності до документів, доданих до позову (500 000,00 грн), та розмір судового збору за вимоги немайнового характеру становить 7 267,20 грн: 1) визнання незаконним та скасування п. 33 додатку до рішення; 2) визнання недійсним договору купівлі-продажу; 3) скасування рішення державного реєстратора. Всього прокурор мав сплатити судового збору за вимогу майнового характеру та 3 вимоги немайного характеру - 13 267,20 грн, про що ним і зазначено на 35 сторінці позову.

Проте всупереч п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України прокурором до позовної заяви не надано документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. Згідно із ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Всупереч положенням п. 1 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 ГПК України прокурором не надано до суду доказів скерування позову із додатками на адресу третього відповідача, ОСОБА_1 , що зазначена прокурором у позовній заяві 61013, м. Харків, пров. 2-й Омський, буд. 4.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Беручи до уваги вищевикладене суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для залишення без руху позовної заяви прокурора відповідно до положень ст. 174 ГПК України та надання прокурору строку для усунення вказаних недоліків шляхом подання до Господарського суду Харківської області у 10-денний строк з дня вручення цієї ухвали документів, які підтверджують сплату судового збору у розмірі 13 267,20 грн, а також документів, які підтверджують направлення третьому відповідачу, ОСОБА_1 , копії позовної заяви і доданих до неї документів, на адресу, що зазначена прокурором у позовній заяві 61013, м. Харків, пров. 2-й Омський, буд. 4.

Суд вважає за необхідне роз`яснити прокурору (позивачу), що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо прокурор (позивач) усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо прокурор (позивач) не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 162-164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова (вх. № 4370/25 від 05.12.2025) залишити без руху.

2. Встановити прокурору для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня вручення цієї ухвали, шляхом подання до Господарського суду Харківської області документів, які підтверджують:

- сплату судового збору у розмірі 13 267,20 грн;

- направлення третьому відповідачу, ОСОБА_1 , копії позовної заяви і доданих до неї документів, на адресу, що зазначена прокурором у позовній заяві 61013, м. Харків, пров. 2-й Омський, буд. 4.

3. Роз`яснити позивачу (прокурору), що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 10.12.2025.

Суддя Н.А. Новікова