ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2025 р. Справа №921/8/25

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Бонк Т.Б.,

Суддів Бойко С.М., Якімець Г.Г.,

секретар судового засідання Шатан Т.О.,

представники сторін:

позивача: Огороднічий Р.М.,

відповідача: Півторак В.М.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" б/н від 21.05.2025 (вх. суду від 22.05.2025 № 01-05/1542/25)

на рішення Господарського суду Тернопільської області від 28.04.2025 (повне рішення складено 01.05.2025, суддя О.В. Руденко)

у справі № 921/8/25

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД", смт. Локачі, Волинська обл.

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС", м. Тернопіль

про стягнення 3 150 036 грн,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог позовної заяви і рішення суду першої інстанції:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД" звернулось до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" про стягнення 3 150 036 гривень.

В обґрунтування позову вказав, що відповідачем не виконано належним чином умови договору поставки №40/23 від 06.12.2023 в частині повернення грошових коштів за поставлений товар неналежної якості.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 28.04.2025 позов задоволено. Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД" 3 150 036 (три мільйони сто п`ятдесят тисяч тридцять шість) грн сплачених за неякісний товар та 47 250 (сорок сім тисяч двісті п`ятдесят) грн 54 коп. в повернення сплаченого судового збору.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що недоліки товару існували до передачі товару покупцю, а в силу ч.1 ст. 679 ЦК України продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту.

Суд першої інстанції керувався тим, що в матеріалах справи наявні протоколи досліджень, які були надіслані постачальнику разом із претензією, також до матеріалів справи подано копію Сертифікату якості, наданого постачальником лише на 2500 кг товару, в той же час позивачу поставлено товар - триптофан вагою 9000 кг.

Також місцевий господарський суд вказав, що випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу.

Короткий зміст вимог та узагальнених доводів учасників справи:

Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" звернулося до Західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду Тернопільської області у справі № 921/8/25 від 28.04.2025 та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.

Апелянт наголошує, що ТОВ «АБМ-ТРЕЙД» прийнято товар без зауважень, що підтверджується відсутністю документів у відповідності до Інструкції Держарбітражу №П-6 та №П-7, а також відсутністю будь яких претензій щодо ненадання в супровідних документах сертифікатів якості на товар, що був поставлений.

Скаржник зазначає, що ТОВ «Експертний центр діагностики та лабораторного супроводу «Біолайтс» не було акредитовано для проведення відповідних лабораторних досліджень

Крім цього, скаржник вказує, що судом не взято до уваги те, що перевірці піддано лише чотири з дванадцяти відібраних зразків, в той час як позивачем отримано товару спірної якості на загальну вагу 9000 кг.

Товариство з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД" подало відзив на апеляційну скаргу, у якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду Тернопільської області від 28.04.2025р у справі №921/8/25 залишити без змін.

Позивач звертає увагу, що на поставленому товарі вказано термін придатності до 23 квітня 2026 року, це вбачається з фотознімків, долучених самим ж позивачем до письмових пояснень. Відтак, на думку відповідача, в даному випадку необхідно врахувати положення статті 679 ЦК України, так як покупцем надано гарантії щодо якості товару.

Крім цього, позивач зазначає, що твердження апелянта щодо неналежного дослідження судом першої інстанції доказів не відповідають дійсності, адже Додаток до атестата про акредитацію від 26.07.2024р. №201864 та Витяг з Паспорту Випробувальної лабораторії ТзОВ «Халомлаб» (Форма 6) було надано судом належну оцінку, а також було проаналізовано відомості, що зазначалися в Протоколі випробувань від 29.07.2024 №3892/24 та Протоколі дослідження від 01.07.2024р №122/24.

Рух справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 22.05.2025 справу № 921/8/25 розподілено колегії суддів у складі: головуючого судді Бонк Т.Б., суддів Бойко С.М., Якімець Г.Г.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 10.06.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" б/н від 21.05.2025 (вх. суду від 22.05.2025 № 01-05/1542/25) на рішення Господарського суду Тернопільської області від 28.04.2025 у справі № 921/8/25.

Процесуальний хід розгляду справи відображено у відповідних ухвалах суду.

У судовому засіданні 02.12.2025 скаржник підтримав доводи апеляційної скарги, позивач заперечив такі доводи з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, сторони надали суду пояснення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи.

Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) господарського судочинства відповідно до пункту 10 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Таким чином, суд, враховуючи обставини справи, застосовує принцип розумного строку тривалості провадження відповідно до зазначеної вище практики Європейського суду з прав людини.

Розглянувши наявні у справі матеріали, давши належну правову оцінку доводам, які містяться в апеляційній скарзі, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін, з огляду на наступне.

Згідно з встановленими судами першої та апеляційної інстанцій у цій справі обставин, і визначених відповідно до них правовідносин, вбачається, що:

06.12.2023 між ТОВ "АБМ-ТРЕЙД" (Покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" (Продавець) було укладено договір поставки №40/23, згідно з п.1.1 якого Постачальник зобов`язався передавати у власність Покупця кормові добавки (у подальшому - товар), в асортименті, кількості та за ціною, що зазначається сторонами у підписаних видаткових накладних, які є невід`ємною частиною чинного договору, а Покупець зобов`язався прийняти цей товар та своєчасно здійснювати його оплату на умовах даного договору.

Відповідно до п. 1.2 договору загальна вартість договору складається з вартості всіх партій товару, переданих Покупцю до умов цього договору.

У розділі 2 договору №40/23 його контрагенти погодили ціну товару і порядок розрахунків. Так, ціна по кожному найменування і на кожну партію товару вказується у рахунках фактурах Постачальника та в накладних на кожну партію товару і містить у собі податок на додану вартість. Ціна, визначена у рахунку фактурі на кожну партію товару, є незмінною. Розрахунок на товар здійснюється на умовах передоплати Покупцем та підписання видаткової накладної уповноваженими представниками сторін. За домовленістю, сторони можуть визначити інший порядок розрахунків. Зобов`язання Покупця щодо оплати товару вважається виконаним з моменту зарахування 100 % грошових коштів за товар на поточний рахунок Постачальника. Загальна вартість товару, що поставляється за даним договором, визначається загальною сумою всіх видаткових накладних на відпуск товару Покупцю за весь період дії цього договору.

За умовами, п.п. 3.4, 3.5, 3.7 договору поставка товару здійснюється відповідно до правил тлумачення торгових термінів "Інкотермс" у редакції 2010 р., що застосовуються із урахуванням особливостей, що випливають з умов цього договору. Також відповідно до умов чинного договору товар може постачатися на умовах "доставка до складу Покупця" перевізником "Нова Пошта". Датою (моментом) поставки (передачі) товару вважається дата підписання видаткової накладної Покупцем, що засвідчує прийняття товару Покупцем від Постачальника. Право власності на товар переходить від Постачальника до Покупця з моменту підписання видаткової накладної на товар уповноваженими представниками сторін.

Згідно з п. 4.1 договору кожна партія товару, що поставляється, повинна супроводжуватися сертифікатами якості.

Відповідно до п. 4.2 Договору, товар, що поставляється по даному договору вважається переданим Постачальником і прийнятим Покупцем:

по якості відповідно до сертифіката якості під час передачі товару представнику Покупця;

по кількості відповідно до даних, зазначених у видаткових накладних.

Пунктом 4.3 договору передбачено, що у випадку розбіжності даних по кількості і якості товару, отриманого Покупцем, Покупець проводить приймання товару згідно до Інструкції Держарбітражу №П-6 та №П-7.

Згідно з п. 4.4 договору претензії по кількості та по якості товару приймаються під час передачі представнику Покупця, при умові складання документів та виконання вимог згідно до Інструкції Держарбітражу №П-6 та №П-7.

У випадку виявлення негативної дії товару на стан здоров`я чи продуктивність тварин Покупець має право повернути товар з відшкодуванням його вартості, повідомивши про це Постачальника (п. 4.5 договору).

Товар повинен бути упакований таким чином, щоб виключити псування або знищення його на період транспортування, поставки (відвантаження) до прийняття товару Покупцем (п.5.1 договору).

Відповідно до п.6.2 укладеного правочину, у випадку поставки товару неналежної якості Постачальник повинен провести протягом 5 календарних днів обмін всього об`єму неякісного товару на підставі належним чином виставленої претензії та обов`язково з доданням всіх підтверджуючих документів незалежної експертизи про неякісний товар або за вибором Покупця повернути в той же строк грошові кошти за товар. Експертиза проводиться за рахунок Покупця. У випадку підтвердження за її результатами, що товар неякісний, Постачальник зобов`язується відшкодувати Покупцеві витрати за проведення експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання досягнутих домовленостей, ТОВ "ВЕСТМІКС" було поставлено позивачу товар - триптофан вагою 9000 кг на загальну суму 3 150036 грн, що підтверджується видатковими накладними №22 від 30.01.2024 вагою 4000 кг на суму 1 400 016 грн та №30 від 08.02.2024 вагою 5000 кг на суму 1 750 020 грн.

ТОВ "АБМ-ТРЕЙД" оплатило поставлений товар, що підтверджується такими платіжними інструкціями:

- №42 від 30.01.2024 на суму 500 000 грн;

- №48 від 02.02.2024 на суму 900 016 грн;

- №49 від 05.02.2024 на суму 600 000 грн;

- №61 від 09.02.2024 на суму 1 150 020 грн.

Судами встановлено, що вказані видаткові накладні підписані представниками позивача та відповідача без зауважень та претензій.

Позивач звертаючись до суду з позовом вказав, що під час виробництва кормів та кормових добавок для тварин, ним встановлено, що якість триптофану не відповідає показникам, вказаним у сертифікаті якості.

Як наслідок, Покупцем було надіслано на адресу Постачальника повідомлення №12/06 від 12.06.2024 про виклик його представника для відібрання арбітражних проб на 11 год. 00 хв. 18.06.2024, за участі двох незалежних лабораторій та за присутності представника Торгово промислової палати України.

18 червня 2024 року за участі Волинської торгово-промислової палати, в присутності представників ТОВ "Експертний центр діагностики та лабораторного супроводу "Біолайтс" та ТОВ "ХаломЛаб", із товару було відібрано арбітражні проби (зразки) для лабораторного дослідження на визначення вмісту діючої речовини, про що було складено Акти відбору проб (зразків) №В-994/1 та №В-994/2.

Оскільки представник ТОВ "ВЕСТМІКС" для відібрання арбітражних проб не прибув, вказані акти були направлені на адресу відповідача 19.06.2024, що підтверджується описом вкладення та фіскальним чеком, належним чином засвідчені копії яких знаходяться в матеріалах справи.

Згідно із протоколом дослідження ТОВ "ХаломЛаб" №122/24 від 01.07.2024 у відібраних зразках кількісний вміст триптофану становить менше 0,1 %.

Відповідно до протоколу випробувань ТОВ "Експертний центр діагностики та лабораторного супроводу "Біолайтс" №389/24 від 29.07.2024 у відібраних зразках масову частку вільного триптофану не виявлено (менше 0,01%).

З метою досудового врегулювання спору позивач надіслав відповідачу претензію №06/08 від 06.08.2024 про вивезення товару неналежної якості та повернення грошових коштів за товар протягом 30-ти календарних днів, однак дана претензія залишена останнім без задоволення. Наведене слугувало підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду.

При перегляді рішення місцевого господарського суду судова колегія Західного апеляційного господарського суду керувалась таким:

Відповідно до статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

За договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін (ч.1,2 ст. 712 ЦК України).

Як було зазначено вище, фактичною підставою звернення до суду позивач вказав те, що відповідачем було поставлено неякісний товар, що підтверджується результатами експертиз.

Частинами 1,2 ст. 679 ЦК України передбачено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

Стаття 688 ЦК України встановлює, що Покупець зобов`язаний повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу щодо кількості, асортименту, якості, комплектності, тари та (або) упаковки товару у строк, встановлений договором або актами цивільного законодавства, а якщо такий строк не встановлений, - в розумний строк після того, як порушення могло бути виявлене відповідно до характеру і призначення товару.

У разі невиконання покупцем цього обов`язку продавець має право частково або в повному обсязі відмовитися від задоволення відповідних вимог покупця, якщо продавець доведе, що невиконання покупцем обов`язку повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу спричинило неможливість задоволення його вимог або спричинить для продавця витрати, що перевищують його витрати у разі своєчасного повідомлення про порушення умов договору.

Якщо продавець знав або міг знати про те, що переданий покупцеві товар не відповідає умовам договору купівлі-продажу, він не має права посилатися на те, що не одержав від покупця повідомлення про порушення умов договору, та на наслідки невиконання покупцем цього обов`язку, встановлені частиною першою цієї статті.

Порядок приймання товару за якістю врегульовано Інструкцією про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання по якості, затвердженою постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 року №П-7, згідно з якою вона застосовується у всіх випадках, коли стандартами, технічними умовами, іншими для сторін правилами не встановлений інший порядок прийоми продукції за якістю.

Відповідно до п.п.6, п. 9 Інструкції П-7 прихованими недоліками визнаються такі недоліки, які не могли бути виявлені при звичайній для даного виду продукції перевірці і виявлені лише в процесі обробки, підготовки до монтажу, в процесі монтажу, випробування використання і зберігання продукції.

Згідно з п.п.1 п.9 Інструкції акт про приховані недоліки продукції повинен бути складений протягом 5 днів після виявлення недоліків однак не пізніше чотирьох місяців з дня надходження продукції на склад одержувача, що виявив приховані недоліки, якщо інші строки не встановлені обов`язковими для сторін правилами.

Відповідно до п.п.3 п.9 Інструкції П-7 Акт про приховані недоліки, виявлені в продукції з гарантійними термінами служби і зберігання, повинен бути складений протягом 5 днів після виявлення недоліків, але в межах встановленого гарантійного терміну.

Згідно з п.16 цієї Інструкції при виявленні невідповідності якості, комплектності, маркування продукції, тари чи упаковки вимогам стандартів, технічних умов, кресленням, зразкам (еталонам) договору або даним, вказаним в маркуванні і супровідних документах, які посвідчують якість продукції, отримувач зупиняє подальше приймання продукції і складає акт, в якому вказує кількість оглянутої продукції і характер виявлених при прийманні дефектів. Отримувач зобов`язаний забезпечити зберігання продукції неналежної якості в умовах, що запобігають погіршенню її якості і змішання з іншою однорідною продукцією.

У п. 17 Інструкції П-7 встановлено, що в повідомленні про виклик повинно бути вказано: а) найменування продукції, дата і номер рахунку-фактури або номер транспортного документа, якщо до моменту виклику рахунок не отриманий; б) основні недоліки, які виявлені в продукції; в) час, на який призначено приймання продукції по якості; г) кількість продукції неналежної якості.

Згідно абз. 3 п. 19 Інструкції П-7 представник іногороднього виробника (відправника) зобов`язаний з`явитись не пізніше ніж у триденний строк після отримання виклику, не враховуючи часу, необхідного для проїзду, якщо інший строк не передбачений в Основних та Особливих умовах поставки, інших обов`язкових правил або договорі.

У п. 29 Інструкції П-7 зазначено, що за результатами приймання продукції за якістю та комплектністю за участю представників, зазначених у п.п. 19 та 20 цієї Інструкції, складається акт про фактичну якість та комплектність одержаної продукції. Акт має бути складений у день закінчення приймання продукції за якістю та комплектністю.

Пунктом 30 Інструкції П-7 визначено, що акт повинен бути підписаний всіма особами, які брали участь у перевірці якості та комплектності продукції. Особа, не згодна зі змістом акту зобов`язана підписати його із застереженням про свою незгоду та викласти свою думку. В акті перед підписом осіб, які брали участь у прийманні, має бути зазначено, що цих осіб попереджено про відповідальність за внесення недостовірних даних до акту.

Відповідно до п. 32 Інструкції П-7 акт про неналежну якість або некомплектність продукції, складений за участю представників, зазначених у п. 20, підп. а, б і в, затверджується керівником підприємства-отримувача або його заступником не пізніше триденного терміну після складання акту.

Пунктом 33 Інструкції П-7 передбачено, що акт про приховані недоліки, виявлені в продукції, складається у порядку, передбаченому цією Інструкцією якщо інше не передбачено Основними та Особливими умовами постачання, іншими обов`язковими правилами та договором.

Наведеними положеннями Інструкції П-7, врегульовані два окремі випадки виявлення товару неналежної якості, а саме: коли недоліки виявлені під час приймання товару, отримувач призупиняє подальше приймання і складає акт про фактичну якість отриманого товару (п. 16), а в разі, коли приховані недоліки не могли бути виявлені при звичайній перевірці, відповідний акт складається після приймання товару.

При цьому, доказом поставки неякісної продукції, відповідно до вимог Інструкції П-7, може бути лише акт про фактичну якість отриманої продукції.

Подібний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 16.01.2019 у справі № 915/78/18 та від 17.07.2019 у справі 920/618/18

Як було зазначено вище, на виконання досягнутих домовленостей, відповідач поставив позивачу товар 30.01.2024 та 08.02.2024, видаткові накладні підписані представниками позивача та відповідача без зауважень та претензій, в той же час лише 12.06.2024 позивач звернувся до відповідача про виклик представника останнього для відібрання арбітражних проб для лабораторного дослідження.

Позивач не обґрунтував належними та допустимими доказами підстави звернення до відповідача з претензією щодо якості товару та відібрання проб для дослідження цього товару після спливу п`ятимісячного строку з дня отримання такого товару без претензії та зауважень.

У матеріалах справи відсутні акти про виявлені приховані дефекти товару.

Водночас суд зауважує, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (ч. 1 ст. 104 ГПК України).

При цьому, висновки експертиз, які надані позивачем, складені без участі представника відповідача (постачальника).

Крім цього, судом попередньої інстанції не взято до уваги те, що при перевірці взято лише чотири з дванадцяти відібраних зразків, хоча позивачем отримано товар на загальну вагу 9 000 кг.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до сталої та послідовної позиції Верховного Суду (щодо застосування положень частини другої статті 679 ЦК України) у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.12.2019 у справі № 904/5002/18, від 30.09.2020 у справі №927/787/19, від 29.07.2021 у справі № 904/5217/19 тощо.

Разом з тим, як встановлено апеляційним судом, сторонами не погоджувався гарантійний строк щодо якості (гарантійний строк експлуатації) спірного товару.

Так, відповідно до частини другої статті 677 ЦК України строк придатності товару визначається періодом часу, який обчислюється з дня його виготовлення і протягом якого товар є придатним для використання, або терміном (датою), до настання якого товар є придатним для використання.

У свою чергу, згідно зі статтею 675 ЦК України гарантійний строк, тобто строк протягом якого продавець гарантує якість товару, окремо встановлюється договором або законом.

Таким чином, гарантійний строк експлуатації (гарантії щодо якості товар) є додатковими зобов`язаннями/гарантіями продавця/виробника щодо якості товару під час його експлуатації споживачем/покупцем.

Колегія суддів зазначає, що позивач помилково ототожнює поняття "строк придатності товару" з "гарантійним строком експлуатації", що за своєю правовою суттю та юридичним змістом є різними поняттями.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.01.2024 у справі № 911/1249/22.

При цьому відсутні також підстави для ототожнення поняття "строк придатності товару" (строк, зі спливом якого товар вважається непридатним для використання за призначенням) з "гарантійним строком" (строк протягом якого продавець гарантує якість товару), адже передбачений статтею 677 ЦК України строк придатності та зберігання товару не є одним з видів гарантії щодо якості товару в розумінні статті 675 УК України.

Слід зазначити, що ключовою відмінністю у наведених поняттях є те, що гарантійний строк пов`язаний з якістю та функціональністю товару, а термін придатності - з його споживчою придатністю та безпекою споживання. Термін придатності визначає протягом якого періоду часу товар (продукт) зберігає свої споживчі властивості, тоді як гарантійний строк - це період, протягом якого виробник гарантує стабільність показників якості та зобов`язується безкоштовно ремонтувати або замінювати дефектний товар.

У матеріалах справи наявний сертифікат, який підтверджує, що термін придатності товару до 23.04.2026, одна матеріали справи не містять вказівок щодо погодження гарантійного строку товару.

Варто також зауважити, що правові наслідки передачі товару неналежної якості (товару, який містить недоліки) передбачено статтею 678 ЦК України, яка підлягає застосуванню незалежно від того, чи встановлений для товару гарантійний строк або строк придатності.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 678 ЦК України у разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право, зокрема, відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми.

Однак, покупець, який вимагає повернення коштів за товар неналежної якості, повинен повернути такий товар продавцю. Це загальне правило, яке випливає зі змісту частини другої статті 678 ЦК України, яка передбачає альтернативне право покупця або вимагати заміни товару, або повернення сплаченої за товар суми коштів. Оскільки продавець повертає гроші за товар, який він вже не має у своєму розпорядженні, повернення покупцем товару є обов`язковою умовою для повернення продавцем сплаченої за товар грошової суми.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 29.07.2025 у справі № 921/256/24.

У цій справі позивач звернувся до суду з позовом про повернення грошових коштів за поставлений товар неналежної якості, однак доказів повернення такого товару постачальнику позивачем не надано.

В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, позивач повідомив, що поставлений товар знаходиться на складі позивача. та ні в письмовому, ні в усному порядку позивач не повідомляв суду причини неповернення цього товару відповідачу.

На підставі викладеного, беручи до уваги те, що позивач прийняв поставлений відповідачем товар без зауважень, звернувся до відповідача з претензією про неякісний товар зі спливом значного терміну після поставки товару, не надав доказів повернення цього товару відповідачу, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позову у цій справі.

Висновок апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

За приписами ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Статтею 277 ГПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез?ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

На підставі викладеного, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду Тернопільської області від 28.04.2025 у справі № 921/8/25 скасуванню.

Судові витрати в суді апеляційної інстанції.

На підставі ст. 129 ГПК України судовий збір, сплачений судовий збір Товариством з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" при поданні апеляційної скарги, підлягає відшкодуванню скаржнику за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД".

Керуючись ст. ст. 86, 129, 236, 254, 269, 270, 275, 277, 281, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" б/н від 21.05.2025 (вх. суду від 22.05.2025 № 01-05/1542/25) задоволити.

2. Рішення Господарського суду Тернопільської області від 28.04.2025 у справі № 921/8/25 скасувати. Прийняти нове судове рішення.

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" про стягнення 3 150 036 грн відмовити.

3. Здійснити розподіл судових витрат.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "АБМ-ТРЕЙД" (вул. Шевченка, 43-а, смт. Локачі, Володимирський район, Волинська область, 45500, ідент. код 35580267) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТМІКС" (вул. Качали С., буд. 4, кв. 9, м. Тернопіль, 46001, ідент. код 43854593) 56 700, 65 грн (п`ятдесят шість тисяч сімсот грн 65 коп.) судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги.

4. Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення згідно зі ст.ст. 286-289 ГПК України.

5. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Головуючий суддя Т.Б. Бонк

суддя С.М. Бойко

суддя Г.Г. Якімець