ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2025 рокуСправа № 912/2145/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Коваленко Н.М.

при секретарі судового засідання Філіповій А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу №912/2145/25 від 29.08.2025

за позовом: Першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області, код ЄДР 02910025, вул. Братів Лисенків, 5, м. Знам`янка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27400, в інтересах держави уповноваженим органом якої виступає:

позивач: Бобринецька міська рада, код ЄДР 04055239, вул. Незалежності, 80, м. Бобринець, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27200

до відповідача 1.: Комунального некомерційного підприємства "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради (далі - КНП "Бобринецька лікарня"), код ЄДР 01995108, вул. 16 Березня, 82, м. Бобринець, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27200

відповідача 2.: Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (далі - ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК"), код ЄДР 42132581, вул. Велика Перспективна, 78, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006

про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії та повернення безпідставно сплачених коштів,

ПРЕДСТАВНИКИ:

від прокуратури - Ледовська Т.В., посвідчення №075370 від 01.03.2023;

від позивача - участі не брали;

від відповідача 1. - участі не брали;

від відповідача 2. - адвокат Лисенко С.В., довіреність №04/07 від 31.01.2025.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави уповноваженим органом якої виступає Бобринецька міська рада до КНП "Бобринецька лікарня", ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" з вимогами:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 31.07.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

3. Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 03.08.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

4. Визнати недійсною додаткову угоду №7 від 31.08.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

5. Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 30.11.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

6. Стягнути з Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (вул. Велика Перспективна, 78, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) на користь бюджету Бобринецької міської територіальної громади безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 49 695 гривень 83 копійок (сорок дев`ять тисяч шістсот дев`яносто п`ять гривень 83 копійок) на розрахунковий рахунок: (ІВАN) UА0011467, Отримувач: ГУК у Кіров.обл./тг м.Бобрин/24060300, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37918230, код класифікації доходу бюджету: 24060300, найменування коду класифікації доходів бюджету: Інші надходження.

7. Судові витрати, сплачені Кіровоградською обласною прокуратурою за даною позовною заявою, у розмірі 15140,00 гривень стягнути з Відповідачів на користь Кіровоградської обласної прокуратури (, банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA0004600, код класифікації видатків бюджету - 2800).

8. Про день і час розгляду справи повідомити Кіровоградську обласну прокуратуру, яка забезпечуватиме участь у розгляді справи.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що при укладенні вказаних додаткових угод сторонами Договору недотримано вимоги п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VІІІ, а також умов Договору щодо належного документального підтвердження зміни ціни товару. Приведення ціни договору у відповідність до існуючих ринкових цін на електричну енергію повністю нівелює зміст інституту публічних закупівель та його мету, оскільки сама закупівля здійснюється для отримання пропозицій, що є кращими (нижчими) за ринкові.

Ухвалою від 29.08.2025 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі №912/2145/25, ухвалив справу №912/2145/25 розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 26.09.2025 - 12:00, встановив сторонам строки для подання заяв по суті справи.

04.09.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від відповідача в межах строку, встановленого судом, надійшов відзив на позовну заяву №б/н від 04.09.2025 з вимогою у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування поданого відзиву зазначено таке.

Відповідач вважає наведені умови договору та комерційної пропозиції справедливими і прозорими, викладеними чітко і ясно, без процедурних перешкод, що ускладнюють здійснення прав споживача, і ознак порушень прав споживача не вбачає, та зазначає, що твердження прокурора про збільшення постачальником ціни на послугу, а не тільки на товар, є безпідставними.

У своїй позовній заяві Позивач безпідставно посилається на дані сайту ДП "Оператор ринку", при цьому свідомо ігнорує умови Договору укладеного сторонами, а саме, абзац 3 п. 13.4.2.1, яким передбачено, що факт зростання ціни за одиницю товару встановлюється на підставі інформації щодо середньозваженої ціни товару на РДН ОЕС України на дату укладення договору та на дату письмового звернення до Споживача.

При цьому, абзац 4 Договору визначає, що документальним підтвердженням коливання ціни товару для Сторін за Договором є експертний висновок торгово-промислової палати, а не дані сайту ДП "Оператор ринку" які в довільній формі трактує Позивач.

На виконання вимог Договору відповідний експертний висновок (далі Висновок), що містить необхідну інформацію, був наданий Відповідачем.

Виходячи з викладеного, Товариство дотримало вимоги Договору щодо зміни ціни в повному обсязі.

Натомість, маніпулюючи інформацією з сайту ДП "Оператор ринку" (далі ДП"ОР"), на свою користь, Позивач використовує дані ДП"ОР" про ціну сформовану (оприлюднену) на РДН 02.01.2023, як ціну на окремо визначену дату 03.01.2023, що становить 3 493,40 грн./Мвт та порівнює її з середньозваженою ціною за період липень 2023 року, що згідно Висновку ТПП становить 3 669,87 грн./Мвт.

Таке твердження, є помилковим, не відображає дійсних обставин справи та є свідомим порушенням Позивачем ст. ст. 77-78 ГПК України, і з цього приводу Товариство вважає за необхідне пояснити наступне.

Якщо Позивач бере перший показник ціни на РДН сформований 02.01.2023 на дату 03.01.2023, то розумним та логічним в такому випадку було б використати ціну, сформовану 30.07.20223 на дату 31.07.2023 яка в свою чергу становитиме 3 948,83 грн/МВт.год, в такому випадку коливання ціни на ринку становило б 13% замість вказаного у висновку ТПП 8,64%.

Але такий підхід є непослідовним, вибірковим та повністю суперечить умовам Договору, оскільки розрахунковим періодом по договору є місяць а не доба, відповідно в якості індикаторів для доказування коливання ціни на ринку необхідно використовувати середньозважені ціни за місяць (період) на певну (відповідну) дату, що й було зроблено Відповідачем.

Однак, з невідомих причин Позивач бере індикативні показники сформовані на різних підставах, маючи на меті шляхом підтасовування даних вийти на певний наглядний показник зростання ціни, який, як він зазначає повинен бути 5,05 замість 8,64%.

Вказане також свідчить про нерозуміння Позивачем нормативно-правової природи формування цінової політики на сегменті ринку Ринку на добу на перед, та про небажання щодо її сприйняття.

Зокрема про це свідчить твердження Позивача, що потрібно використовувати показник ціни РДН на дату 03.01.2023, однак, при цьому Позивач відкидає той факт, що ціна сформована 02.01.2023, та відповідно суперечить сам собі, оскільки перед цим він заявляв що використовувати показник ціни до укладення Договору суперечить нормативно-правовій базі що склалась у сфері закупівель, та про невідповідність підходу Відповідача щодо вибору індикаторів коливання ціни, хоча, як вже зазначалось, вони вибрані у відповідності до умов Договору, тобто є середньозваженими.

Щодо твердження Позивача, що числа у Висновку суперечать нормативній базі, слід також зазначити, що жодної суперечності не існує, оскільки вказаний показник є середньозваженим і сформований саме на 03.01.2023, а заяви Позивача з цього приводу є ніщо інше як надмірна формалізація процесів щодо реалізації положень Договору, без врахування фактичних моментів, це те проти чого неодноразово застерігав Верховний Суд, зокрема у постановах від 27.09.2022 у справі №320/1510/20, від 16.03.2023 №400/4409/21, від 10.10.2024 у справі №380/5929/21 та інших, де зазначав, що "правовий пуризм" - невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально сурове (бюрократичне) застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, без врахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи, а також необхідності забезпечення ефективної реалізації та/або захисту прав особи та суспільних (публічних) інтересів.

Також, Позивач зазначаючи, що додатковою угодою №5 від 31.07.2023 збільшено ціну на електричну енергію на 8,64% посилається на факт порушення відповідачем ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні додаткової угоди, оскільки зміна ціни за одиницю є більше 10% та "Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 взагалі не пояснюючи в чому полягає таке порушення.

Позиція прокурора про наявність підстав для визнання додаткових угод у повній мірі ігнорує той факт, що усі ці угоди підписувалися не тільки відповідачем, а й споживачем, жодних зауважень ним не висловлювалося, своїм правом на розірвання договору через незгоду з його умовами споживач також не скористався.

Прокурор, вимагаючи визнати недійсними додаткові угоди до договору, посилається на положення абзацу 1 частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України, ігноруючи абзац 2 частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України у сукупності з пунктом 1 частини 3 статті 1212 цього Кодексу, не пропонує застосувати наслідки недійсності до обох сторін правочину.

Слід зазначити на те, що у справі, що розглядається, прокурор, застосовуючи засоби "загального" нагляду, здійснив витребування, перевірку документів і матеріалів за договором, підмінив тим самим органи контролю у сфері публічних закупівель та бюджетного процесу, дублюючи їх функції, за наслідками цих дій виснував про наявність порушень і подав позов до суду.

Така участь прокурора у господарських відносинах має ознаки скасованого законом загального нагляду та є таким, що не відповідає принципу рівності і справедливого балансу між сторонами господарського зобов`язання, створює відчуття нерівності.

Відповідач вважає обставини, на які послався прокурор при зверненні до суду, не свідчать про порушення інтересів держави, в розумінні приписів правових норм Конституції України та Закону України "Про прокуратуру", відтак, відсутні підстави вважати, що позов прокурора у даній справі має на меті захист інтересів держави.

09.09.2025 до суду через систему "Електронний суд" від Знам`янської окружної прокуратури в межах строку, встановленого судом, надійшла відповідь на відзив (на підставі ст. 42, ст. 166 ГПК України) №б/н від 09.09.2025, з відповідним правовим обґрунтуванням.

12.09.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" в межах строку, встановленого судом, надійшли заперечення (на відповідь на відзив) №б/н від 12.09.2025, з відповідним правовим обґрунтуванням.

17.09.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від Знам`янської окружної прокуратури надійшли пояснення №б/н від 17.09.2025 на заперечення (на відповідь на відзив) Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

25.09.2025 до господарського суду від ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" надійшла заява №б/н від 25.09.2025 про зупинення провадження по справі.

02.10.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від Знам`янської окружної прокуратури надійшли заперечення на клопотання Відповідача 2. з вимогами:

1. Прийняти та врахувати вказані заперечення при розгляді справи №912/2145/25.

2. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі №912/2145/25 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду справи №920/19/24.

Проте, підготовче засідання, призначене на 26.09.2025, не відбулось у зв`язку з тим, що суддя Коваленко Н.М., в провадженні якої перебуває ця справа, у період з 01.09.2025 по 05.10.2025 перебуває у щорічній відпустці згідно з наказом голови суду №279 від 15.08.2025.

Ухвалою від 06.10.2025 господарський суд підготовче засідання призначив на 12:00 - 21.10.2025.

Протокольною ухвалою від 21.10.2025 господарський суд, на підставі ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), для належної підготовки справи для розгляду по суті з власною ініціативи продовжив строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та оголосив перерву у підготовчому засіданні до 13.11.2025 о 14:30 год.

Протокольною ухвалою від 13.11.2025, на підставі ч. 5 ст. 183 ГПК України, оголошено перерву в підготовчому засіданні до 25.11.2025 о 15:00 год.

У засіданні суду 25.11.2025 представник відповідача зазначив, що станом на даний час не підтримує вимогу заяви №б/н від 25.09.2025 про зупинення провадження по справі. Протокольною ухвалою від 25.11.2025 господарський суд вказану заяву відповідача залишив без розгляду.

Ухвалою від 25.11.2025 господарський суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 27.11.2025 о 16:00 год.; визначив резервну дату судового засідання 09.12.2025 об 11:30 год.

Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, представник відповідача 2. проти задоволення позовних вимог не заперечив.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, представника відповідача 2., дослідивши в судовому засіданні докази, господарський суд встановив таке.

З позовом про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії та повернення безпідставно сплачених коштів звернувся перший заступник керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області, в інтересах держави уповноваженим органом якої виступає Бобринецька міська рада.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

На підставі ч. 1, 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист таких інтересів, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді за одночасної наявності двох елементів: порушення або загрози порушення інтересів держави та нездійснення чи неналежного здійснення захисту таких інтересів відповідним суб`єктом владних повноважень, а також у разі його відсутності.

Згідно з ч. 3-4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, передбачені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також указує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У рішенні №3-рп/99 від 08.04.1999 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

"Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора із захисту суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 19.09.2019 у справі №815/724/15, від 28.01.2021 у справі №380/3398/20, від 05.10.2021 у справі №380/2266/21, від 02.12.2021 у справі №320/10736/20 та від 23.12.2021 у справі №0440/6596/18.

Фінансування закупівлі, проведеної КНП "Бобринецька лікарня" здійснювалося за рахунок коштів бюджету Бобринецької міської територіальної громади.

Раціональне та ефективне використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців Бобринецької міської територіальної громади. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування підприємством незаконних додаткових угод до договору, порушує економічні інтереси Бобринецької міської територіальної громади.

Відповідно до ст. 142 Конституції України, ч. 3 ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно з ч. 1-2 ст. 5 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів. Місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування.

Частиною 5 ст. 64 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що видатки місцевого бюджету здійснюються із загального та спеціального фондів місцевого бюджету відповідно до вимог Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України ґрунтується на таких принципах: ефективності та результативності - при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Згідно з положеннями ст. 22 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів, що уповноважені на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язані ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері.

Згідно з ст. 26 Бюджетного кодексу України контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (п. 3 ч. 1 ст. 26).

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 зроблено висновок, що використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним Бобринецькій міській раді підприємством незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси держави.

У даному випадку органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, виступає Бобринецька міська рада, посадові особи якої не вживають заходів щодо захисту інтересів держави, порушених неправомірним використанням бюджетних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 143 Конституції України, територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування, зокрема, управляють майном, що є в комунальній власності.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Частиною 1 ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

При цьому орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 Закону).

Згідно з ч. 1, 4, 8 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів.

Частинами 1, 4 ст. 61 вказаного Закону передбачено, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно складають та схвалюють прогнози відповідних місцевих бюджетів, розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України. Самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону.

Відповідно до п. 1.1, 1.3.-1.4. Розділу 1 Статуту КНП "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради, затвердженого рішенням чотирнадцятої сесії Бобринецької міської восьмого скликання 28.08.2021 №850 засновником та органом управління підприємства є Бобринецька міська рада.

КНП "Бобринецька лікарня" є лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає послуги первинної, вторинної (спеціалізованої) допомоги, в т.ч. паліативної допомоги медичної реабілітації, будь-яким особам в порядку і на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом.

Підприємство створене на базі майна Бобринецької міської територіальної громади, є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним Засновнику.

Підприємство здійснює господарську некомерційну діяльність, спрямовану на досягнення соціальних та інших результатів без мети одержання прибутку (п. 1.5. Статуту).

Згідно з п. 5.1., 5.3. Статуту майно Підприємства є комунальною власністю Бобринецької міської територіальної громади і закріплюються за ним на праві оперативного управління. Майно підприємства становлять необоротні та оборотні активи, основні засоби та грошові кошти, а також інші цінності, передані йому Засновником, вартість яких відображається у самому балансі підприємства. Джерелами формування майна та коштів Підприємства, зокрема, є: комунальне майно, передане підприємству відповідно до рішення про його створення; кошти державного і/або місцевого бюджету (бюджетні кошти).

Відповідно до п. 7.1., 7.2. Розділу 7 Статуту Управління підприємством здійснює Бобринецька міська рада (Засновник).

Засновник підприємства здійснює контроль за ефективністю використання майна, що є власністю Бобринецької міської територіальної громади та закріплене за підприємством на праві оперативного управління

Згідно з п. 4.1., 4.6, 4.7. Розділу 4 Статуту підприємство є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в установах банків та Державному казначействі України, печатку із своїм найменуванням, штампи, бланки.

Підприємство має право укладати угоди (договори), набувати майнових та особистих немайнових прав, нести обов`язки, бути особою, яка бере участь у справі, що розглядається в судах України, міжнародних та третейських судах.

Фінансування закупівлі UА-2022-12-13-007304-а здійснювалось за рахунок коштів бюджету Бобринецької міської територіальної громади.

Бобринецька міська рада є органом, уповноваженим на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів місцевого бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 сформувала правові висновки про застосування вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" в частині підстав для представництва прокурором інтересів держави.

Так, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав та обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

За висновками КГС ВС, викладеними у постанові від 22.12.2022 у справі №904/123/22, органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території. Так, частинами першою та другою статті 143 Конституції України передбачено, зокрема, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

З метою встановлення наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру, прокурором листами №52/01-4324ВИХ-25 від 21.05.2025, №52-6180вих-25 від 18.07.2025 повідомлено Бобринецьку міську раду про виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель при проведенні КНП "Бобринецька лікарня" закупівлі UА-2022-12-13-007304-а.

З листів Бобринецької міської ради №04-11/883/02 від 18.06.2025, №04-11/1147/01 від 31.07.2025 вбачається, що заходи позовного характеру не вживалися та Бобринецька міська рада не заперечує проти представництва інтересів держави прокурором.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Укладенням додаткових угод до договору поставки електричної енергії порушено матеріальні інтереси, оскільки з урахуванням цих угод підприємство фактично отримало менше товару у порівнянні з первісним договором за значно вищою ціною.

Відповідач 1. будучи стороною недійсних правочинів та особою, за рахунок якої відповідачем 2. безпідставно набуто стягувані грошові кошти, не скористався правом відмови від укладання додаткових угод, підписав їх без жодних заперечень, чим сприяв укладенню спірних додаткових угод.

Бобринецька міська рада має право звернутися до суду за захистом порушеного права, однак заходів до усунення порушень законодавства нею не вжито.

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Знам`янська окружна прокуратура 05.08.2025 направила Бобринецькій міській раді повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" №52-6706ВИХ-25 від 05.08.2025.

Наведені обставини свідчать про об`єктивну наявність передбачених ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" виключних підстав для реалізації прокурором представницьких повноважень в інтересах держави у спірних правовідносинах шляхом звернення до суду із даним позовом, та спростовуються твердження відповідача 2. щодо відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави у справі.

Щодо суті спору та обставин, що є предметом доказування у справі.

КНП "Бобринецька лікарня" проведено відкриті торги з особливостями щодо закупівлі товару за кодом ДК 021:2015:09310000-5: Електрична енергія, кількість 195 743 кіловат/годин з очікуваною вартістю 1 487 650,00 грн.

Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в мережі Інтернет в електронній системі публічних закупівель Рrоzоrrо за UА-2022-12-13-007304-а. Основним критерієм вибору переможця є ціна.

Учасником вказаних відкритих торгів зареєструвалось ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" з первинною пропозицією 1 192 298,02 грн. з ПДВ (остаточна пропозиція - 1 192 298,02 грн. з ПДВ), за результатом проведення яких визначено переможцем.

КНП "Бобринецька лікарня" та ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" укладено договір №9/2023 від 03.01.2023 про постачання електричної енергії споживачу (далі - Договір), відповідно до п. 1.1. якого цей договір про постачання електричної енергії споживачу встановлює порядок та умови постачання електричної енергії як товарної продукції споживачу постачальником електричної енергії та укладається сторонами відповідно до закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312 (зі змінами та доповненнями, далі - ПРРЕЕ).

Згідно з п. 2.1.-2.2. Договору, Постачальник зобов`язується поставити Споживачу у 2023 році електричну енергію (код за ДК 021:2015: 09310000-5 - Електрична енергія) в кількості 195 743 кВт/год, як різновид товарної продукції для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач зобов`язується прийняти та оплатити вартість використаної електричної енергії та здійснити інші платежі згідно з умовами, що визначені Договором. Обсяги закупівлі товару можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків Споживача.

Відповідно до п.п. 3.1.-3.2. Договору початком постачання електричної енергії Споживачу є дата, зазначена в комерційній пропозиції, яка є додатком №1 до цього Договору. Постачальник за цим Договором не має права вимагати від Споживача будь-якої іншої плати за електричну енергію, що не визначена у комерційній пропозиції.

Згідно з п. 5.1. Договору вартість цього Договору становить 1 192 298,02 грн, в тому числі ПДВ 20% - 198 716,34 грн. На дату укладання Договору бюджетні зобов`язання виникають в межах кошторисних призначень, які складають 603 570,00 грн. Під час дії цього Договору бюджетні зобов`язання можуть змінюватись відповідно до кошторисних призначень та регламентуватися шляхом укладенням додаткових угод, але в будь-якому випадку бюджетні зобов`язання не можуть перевищувати суму договору.

Відповідно до п. 5.2. Договору Порядок розрахунку, спосіб визначення ціни на електричну енергію та її складові зазначаються в комерційній пропозиції. Для одного об`єкта споживання (площадки вимірювання) застосовується один спосіб визначення ціни електричної енергії.

Ціна та обсяг електричної енергії, поставленої у розрахунковому періоді, зазначається Постачальником у рахунках на оплату електричної енергії та в актах прийняття-передавання товарної продукції. підписання Сторонами акту прийняття-передавання товарної продукції свідчить про погодження Сторонами ціни, обсягу та якості електричної енергії, поставленої в розрахунковому періоді. (п. 5.4. Договору)

За умовами п. 13.1. Договору, він набирає чинності з 03 січня 2023 року і діє до 31 грудня 2023 року, а в частині розрахунків до повного їх завершення.

Відповідно до п. 13.2. Договору Постачальник зобов`язаний повідомити Споживача про зміну будь-яких умов Договору та про можливість припинення дії договору без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації Постачальнику, якщо Споживач не приймає нові умови. Якщо інше прямо не передбачено цим Договором або чинним законодавством, зміни до інших умов Договору можуть бути внесені тільки за домовленістю Сторін, яка оформлюється додатковою угодою до цього Договору.

Згідно з п. 13.4. Договору істотні умови договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім випадків:

13.4.1. Зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника.

13.4.2. Збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в даному Договорі. Сторони погоджуються, що збільшення ціни за одиницю товару здійснюється у такому порядку:

13.4.2.1. Збільшення ціни з підстав визначених п. 13.4.2 цього Договору здійснюється виходячи з наступного.

Законом України "Про ринок електроенергії" визначено, що ДП "Оператор ринку" оприлюднює інформацію про ціну електричної енергії,

Факт зростання ціни за одиницю товару встановлюється на підставі інформації щодо середньозваженої ціни товару на РДН ОЕС України на дату укладання договору та на дату письмового звернення до Споживача.

Сторони погоджуються та допускають, що документальним підтвердженням коливання ціни товару на ринку є експертні висновки уповноважених органів, сформовані на підставі інформації, розміщеної на офіційному веб сайті ДП "Оператор ринку".

13.4.2.2. У разі настання обставин визначених пунктом 13.4.2. Постачальник письмово звертається до Споживача, та направляє проект додаткової угоди щодо внесення змін до Договору, з обґрунтуванням згідно п. 13.42.1 цього Договору.

13.4.2.3. Якщо зміна ціни за одиницю товару в договорі вже проводилась, то наступна зміна здійснюється на підставі інформації щодо середньозваженої ціни товару на РДН ОЕС України на дату, що відповідає останній зміні та на дату нового звернення щодо зміни ціни за одиницю товару по договору.

Розрахунок відсотків зміни ціни і кількості здійснюється у додатковій угоді від ціни підписаного договору, а у наступних додаткових угодах - від останньої зміни ціни та кількості.

13.4.2.4. Споживач розглядає проект додаткової угоди та протягом 5 робочих днів з дня отримання повертає Постачальнику підписану додаткову угоду з боку Споживача. Зміна ціни відбувається з дати зазначеної Сторонами в такій додатковій угоді.

13.4.2.5. У разі, якщо Споживач не погоджується з обґрунтованими змінами він, протягом 5 робочих днів з дня отримання додаткової угоди, направляє Постачальнику письмове повідомлення про незгоду/неприйняття змін, Договір вважається розірваним за ініціативою Споживача на 20-ий день після отримання Постачальником такого повідомлення. В такому випадку розірвання Договору проводиться без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації.

13.4.2.6. Якщо протягом 5 робочих днів з дня отримання додаткової угоди Споживач не вжив дій, передбачених п. 13.4.2.4. та п. 13.4.2.5., Договір вважається розірваним за ініціативою Споживача на 20-ий день після отримання Споживачем додаткової угоди. В такому випадку розірвання Договору проводиться без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації.

13.4.2.7. У разі збільшення ціни товару на ринку в порівнянні з ціною такого товару на дату укладення договору або на дату підписання останньої додаткової угоди щодо зміни ціни за одиницю товару більше ніж на 10%, що призведе до зниження ціни предмета закупівлі по відношенню до економічно обґрунтованої ціни внаслідок відсутності нормативно встановлених джерел покриття такої різниці Постачальник має право ініціювати розірвання цього Договору.

Для реалізації права на розірвання цього Договору, у разі настання обставин, передбачених абзацом першим даного пункту та п. 13.4.2.7 Договору, Постачальник зобов`язаний за 20 днів до кінця розрахункового періоду, направити Споживачу відповідне повідомлення та надати експертний висновок в якому має бути зазначена ціна на дату повідомлення Споживача та на дату укладення договору або на дату підписання останньої додаткової угоди щодо зміни ціни за одиницю товару. Договір, в частині постачання електричної енергії, буде вважатися розірваним з настанням останнього дня такого розрахункового періоду.

13.4.2.8. В одному розрахунковому періоді Сторонами можуть бути підписані декілька додаткових угод по збільшенню ціни за одиницю товару по Договору, але виключно з дотриманням порядку, визначеному в п. 13.4.2.1 -п. 13.4.2.5. даного Договору.

Договір підписаний сторонами та скріплений печатками.

Згідно комерційної пропозиції, яка є Додатком №1 до Договору, ціна за 1 кВт/год складає 5,07595 грн без ПДВ і 6,09114 грн з ПДВ.

У подальшому між Споживачем та Постачальником укладено додаткові угоди до Договору №9/2023 від 03.01.2023:

- №1 від 09.01.2023, за якою Сторонами зменшено кількість електроенергії до 190 693,54 кВт/год. Крім того, у зв`язку зі зміною регульованих цін (тарифів) на послуги з передачі та послуги з розподілу електричної енергії згідно Постанов НКРЕКП №1788 від 21.12.2022 та №1801 від 21.12.2022, внесено зміни до п. 1 Додатку №1 до Договору: ціна за 1 кВт/год складає 5,21036 грн. без ПДВ і 6,25243 грн з ПДВ. Також, встановлено, що оплата послуг з розподілу здійснюється через Постачальника. Умови додаткової угоди №1 застосовуються до відносин, які склалися з 03.01.2023.

Водночас, Сторонами договору окрему вартість кожної складової ціни не визначено, а зазначено лише загальну ціну електричної енергії для споживача, що включає в себе у тому числі тарифи на послуги з передачі електричної енергії та її розподілу, які встановлюються виключно Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП). Так, постановою НКРЕКП від 21.12.2022 №1788 тариф на послуги з передачі електричної енергії затверджено: 1) на період з 01 січня 2023 року по 31 березня 2023 року (включно) на рівні 380,28 грн/МВттод (без ПДВ), відповідно вартість передачі 1 кВт/год становила 0,38028 грн. без ПДВ; 2) на період з 01 квітня 2023 року по 30 червня 2023 року (включно) - 430,25 грн/МВттод (без ПДВ), відповідно вартість передачі 1 кВт/год становила 0,43025 грн. без ПДВ; 3) на період з 01 липня 2023 року по 31 грудня 2023 року (включно) - 485,10 грн/МВттод (без ПДВ), відповідно вартість передачі 1 кВт/год становила 0,4851 грн. без ПДВ.

Постановою НКРЕКП від 21.12.2022 №1801 тарифи на послуги з розподілу електричної енергії для споживачів та операторів установок зберігання енергії затверджено для другого класу напруги на рівні 1 395,08 грн/МВттод (без ПДВ), відповідно вартість передачі 1 кВт/год становила 1,39508 грн. без ПДВ.

Таким чином, ціна 1 кВт/ год. електричної енергії за виключенням вартості тарифів на послуги з передачі електричної енергії та її розподілу з 03.01.2023 складала 3,435 грн/кВт/год (5,21036-0,38028 -1,39508) без ПДВ і 4,122 грн/кВт/год з ПДВ;

- №2 від 25.04.2023, за якою Сторонами зменшено кількість електроенергії до 189 408 кВт/год. Також, внесено зміни до Додатку №1 до Договору: ціна за 1 кВт/год складає 5,26033 грн. без ПДВ і 6,312396 грн з ПДВ. (у зв`язку зі зміною регульованих цін (тарифів на послуги з передачі електричної енергії згідно Постанови НКРЕКП №1788 від 21.12.2022).

Таким чином, ціна 1 кВт/ год. електричної енергії за виключенням вартості тарифів на послуги з передачі електричної енергії та її розподілу за умовами додаткової угоди №2 до Договору складала 3,435 грн/кВт/год (5,26033-0,43025 -1,39508) без ПДВ і 4,122 грн/кВт/год з ПДВ;

- №3 від 29.06.2023, за якою внесено зміни до п. 5.1. Договору щодо суми кошторисних призначень на 2023 року, які складають 1 003 635,00 грн;

- №4 від 11.07.2023, за якою Сторонами зменшено кількість електроенергії до 188 322,92 кВт/год. Також, внесено зміни до Додатку №1 до Договору: ціна за 1 кВт/год складає 5,31518 грн. без ПДВ і 6,378216 грн з ПДВ. (у зв`язку зі зміною регульованих цін (тарифів на послуги з передачі електричної енергії згідно Постанови НКРЕКП №1788 від 21.12.2022).

Таким чином, ціна 1 кВт/ год. електричної енергії за виключенням вартості тарифів на послуги з передачі електричної енергії та її розподілу за умовами додаткової угоди №4 до Договору складала 3,435 грн/кВт/год (5,31518-0,48510-1,39508) без ПДВ і 4,122 грн/кВт/год з ПДВ;

- №5 від 31.07.2023, за якою збільшено ціну за одиницю товару до 5,611885 грн/кВт/год без ПДВ і 6,734256 грн кВт/год з ПДВ. Умови додаткової угоди застосовуються до відносин між Сторонами, які виникли з 01.08.2023;

- №6 від 03.08.2023, за якою зменшено кількість електроенергії до 183 284,73 кВт/год. та визначено обсяги поставки електричної енергії за певною ціною. Умови додаткової угоди застосовуються до відносин між Сторонами, які виникли з 01.08.2023;

- №7 від 31.08.2023, за якою збільшено ціну за одиницю товару до 5,98458 грн/кВт/год без ПДВ і 7,181496 грн кВт/год з ПДВ, а кількість електроенергії зменшено до 178 286,05 кВт/год. Умови додаткової угоди застосовуються до відносин між Сторонами, які виникли з 01.09.2023;

- №8 від 30.11.2023, за якою збільшено ціну за одиницю товару до 6,17338 грн/кВт/год без ПДВ і 7,408056 грн кВт/год з ПДВ, а кількість електроенергії зменшено до 177 067,23 кВт/год. Умови додаткової угоди застосовуються до відносин між Сторонами, які виникли з 01.12.2023;

- №9 від 20.12.2023, за якою внесено зміни до п. 5.1 Договору щодо суми кошторисних призначень на 2023 року, які складають 1 033 356,52 грн;

- №10 від 27.12.2023, за якою внесено зміни до п. 5.1 Договору щодо вартості договору та суми кошторисних призначень, які складають 1 033 356,52 грн.

Додатковою угодою №5 від 31.07.2023 збільшено ціну за одиницю товару з 5,31518 грн/кВт/год без ПДВ (6,378216 грн/кВт/год з ПДВ) до 5,61188 грн/кВт/год без ПДВ і 6,734256 грн кВт/год з ПДВ.

Тобто, починаючи з 01.08.2023 ціна 1 кВт/год електричної енергії за виключенням вартості тарифу на послуги з передачі електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії відповідно до умов додаткової угоди №5 від 31.07.2023 становила 3,7317 грн/кВт/год (5,61188 - 0,48510-1,39508) без ПДВ і 4,47804 грн/кВт/год з ПДВ.

Таким чином, ціну на електричну енергію збільшено на 8,64 % ((3,7317-3,435)* 100%: 3,435).

Для укладення вказаної додаткової угоди ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" листом від 03.07.2023 повідомило Споживача про те, що на ринку електричної енергії відбулось зростання середньозваженої ціни електричної енергії на РДН ОЕС України, у зв`язку з чим ціну за одиницю товару по Договору буде збільшено починаючи з 01 серпня 2023 року.

При цьому, Постачальником в якості підтвердження наявності коливання ціни на ринку у бік збільшення надано експертний висновок Кіровоградської регіональної Торгово-промислової палати №В-251/15 від 31.07.2023, в якому зазначено, що середньозважена ціна на електричну енергію на РДН по ОЕС України за 3 дні січня 2023 року, станом на 03.01.2023 становила 3378,01 грн/Мвт за год. та за 31 день липня 2023 року, станом на 31.07.2023 -3669,87 грн/Мвт за год., відсоток коливання ціни між вказаними датами становив 8,640 %.

Однак, за твердженням прокурора, вказаний експертний висновок не може бути належним документальним підтвердженням наявності коливання ціни на ринку товару з моменту укладення Договору і до внесення змін додатковою угодою 5 від 31.07.2023 (як передбачено підп. 2 п. 19 Особливостей), з огляду на те, що в ньому проаналізовано як змінилась ціна у липні 2023 року у порівнянні з періодом, що передував даті укладення Договору, а саме за 01.01.2023-03.01.2023.

Враховуючи, що Договір укладено 03.01.2023 належним мав бути документ, в якому відображено як змінилася ціна починаючи з 03.01.2023, а не з 01.01.2023, і до внесення змін до нього додатковою угодою №5 від 31.07.2021.

Враховуючи наведене, оспорювана додаткова угода №5 від 31.07.2021 до Договору є такою, що укладена за відсутності належного документального підтвердження коливання ціни на товар на ринку в сторону збільшення, що виключає підстави для зміни істотних умов договору про закупівлю.

Таким чином, збільшення вартості товару було безпідставним, що є порушенням вимог п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Крім того, проаналізувавши інформацію, яка розміщена на офіційному вебсайті ДП "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/), середньозважена ціна на електричну енергію на РДН по ОЕС України протягом січня - червня 2023 року змінювалась наступним чином: 03.01.2023 - 3493,40 грн/Мвт за год.; січень 2023 року - 3466,83 грн/Мвт за год.; лютий 2023 року - 3213,43 грн/Мвт за год., березень 2023 року - 3233,27 грн/Мвт за год., квітень 2023 - 2813,74 грн/Мвт за год., травень 2023 - 2867,02 грн/Мвт за год., червень 2023 року - 2971,47 грн/Мвт за год., липень 2023 року - 3669,87 грн/Мвт за год.

З огляду на викладене, можна дійти висновку, що в період січень-липень 2023 року ціна на ринку зазнала коливання як у бік зменшення, так і у бік збільшення.

Крім того, за результатами аналізу даних ДП "Оператор ринку" щодо рівня середньозважених цін на електричну енергію на дату укладення договору - 03.01.2023 (ціна становила 3493,40 грн/Мвт за год.) та за липень 2023 року (згідно з наданим експертним висновком № В-251/15 ціна становила 3669,87 грн/Мвт за год.), відсоток коливання ціни на ринку становить 5,05%.

Враховуючи той факт, що вказаною додатковою угодою №5 від 31.07.2023 збільшено ціну на електричну енергію на 8,64%, Сторонами допущено порушення вимог п.п. 2 п. 19 Особливостей та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо пропорційної зміни ціни.

Наступні додаткові угоди, на думку прокурора, є також такими, що укладені в порушення вимог Особливостей та Закону №922-VIII, оскільки кожна наступна додаткова угода має фіксовану ціну за одиницю товару, а тому є похідною від попередніх, відповідно без попередньої додаткової угоди ціна, відображена у наступній перевищуватиме відсоток коливання ціни на ринку, а, отже, буде порушувати пропорційне збільшення ціни, визначене Особливостями.

Додатковою угодою №6 від 03.08.2023 Сторонами внесено зміни до п. 3 Додатку №1 до Договору, в якому зазначено обсяги поставленої електричної енергії за відповідними цінами, у тому числі зафіксовано безпідставно підвищену ціну додатковою угодою №5 від 31.07.2023, а саме: 90255,73 кВт/ год. постачаються за ціною 5,61188 грн/кВт/год без ПДВ і 6,734256 грн/кВт/год з ПДВ.

Враховуючи викладене, додаткова угода №6 є недійсною, оскільки попередня додаткова угода №5 укладена з порушенням п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, а також у зв`язку з тим, що оспорювана додаткова угода №6 укладена за відсутності належного документального обґрунтування.

Враховуючи викладене, додаткова угода №6 від 03.08.2023 укладена з порушенням п.п. 2 п. 19 Особливостей, та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII.

07.08.2023 Постачальник надіслав Споживачу лист "Щодо зміни ціни за одиницю товару", в якому повідомив про наступне підвищення вартості електричної енергії починаючи з 01.09.2023.

Постачальником надано експертний висновок Кіровоградської регіональної Торгово-промислової палати №В-298/37 від 31.08.2023, в якому зазначено, що середньозважена ціна електричної енергії на РДН по ОЕС України, за 31 день липня 2023 року, станом на 31.07.2023 становила 3669,87 грн/Мвт за год., за 31 день серпня 2023, станом на 31.08.2023 - 4162,23 грн/Мвт за год., відсоток коливання складає 13,416 %.

31.08.2023 Сторонами Договору укладено додаткову угоду №7, якою збільшено ціну за одиницю товару з 5,61188 за 1 кВт/год без ПДВ (6,734256 грн за 1 кВт/год з ПДВ) до 5,98458 грн за 1 кВт/год без ПДВ і 7,181496 за 1 кВт/год з ПДВ (а кількість електроенергії зменшено зі 183284,73 кВт/год до 178286,05 кВт/год. Тобто ціна 1 кВт/ год. електричної енергії (за виключенням вартості тарифів на послуги з передачі електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії) відповідно до умов додаткової угоди №7 від 31.08.2023 становила 4,1044 грн. за 1 кВт/год без ПДВ (5,98458 - 0,48510-1,39508), та 4,92528 грн за 1 кВт/год. з ПДВ. Таким чином, ціну на електричну енергію збільшено на 9,99 % ((4,92528-4,47804) * 100%:4,47804).

Однак, як стверджує прокурор, вищевказаний експертний висновок №В-298/37 від 31.08.2023 не може виступати в якості належного і беззаперечного підтвердження коливання ціни на електричну енергію на ринку та його не може бути розцінено як достатнє обґрунтування необхідності внесення змін до договору від 03.01.2023 №9/23 в частині збільшення ціни, з огляду на те, що в ньому проаналізовано як змінилась ціна у серпні 2023 року у порівнянні з періодом, що передував даті укладення додаткової угоди №5 від 31.07.2023 (за 31 день липня 2023 року, тобто період, який вже був врахований під час укладення додаткової угоди №5 від 31.07.2023).

Крім того, проаналізувавши інформацію ДП "Оператор ринку", яка розміщена на офіційному вебсайті ДП "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua/), встановлено, що середньозважена ціна на електричну енергію на РДН ОЕС України за 1 декаду серпня 2023 року становила 4113,82 грн/Мвт.год, за останню декаду серпня 2023 року -4367,59 грн/Мвт.год, тобто коливання ціни становило лише + 6,17 %.

Отже, відсоток коливання ціни за означений період є значно меншим, ніж відсоток, на який Сторонами збільшено ціну електричної енергії, що відповідно свідчить про порушення принципу пропорційної зміни ціни, передбаченого законодавством.

Крім того, порівнюючи середньозважену ціну електричної енергії на РДН ОЕС України станом на 31.07.2023 (дату укладення додаткової угоди №5) -3948,83 грн/Мвт.год, та станом на 31.08.2023 (дату укладення додаткової угоди №7) - 3662,24 грн/Мвт.год, ціна на електричну енергію взагалі зменшилась. Також, зниження ціни спостерігається, якщо порівняти рівень цін на ринку за 1 декаду серпня 2023 року - 4113,82 грн/Мвт.год, та 2 декаду серпня 2023 року - 3984,50 грн/Мвт.год.

Враховуючи викладене, додаткова угода №7 від 31.08.2023 укладена з порушенням п.п. 2 п.19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", є недійсною.

Листом від 06.11.2023 №1123/02 Постачальник повідомив Споживача про те, що на ринку електричної енергії відбулось зростання середньозваженої ціни електричної енергії на РДН ОЕС України, у зв`язку з чим ціну за одиницю товару по Договору буде збільшено починаючи з 01.12.2023.

Крім того, Постачальником надано експертний висновок Кіровоградської регіональної Торгово-промислової палати №В-432 від 30.11.2023, в якому зазначено, що середньозважена ціна електричної енергії на РДН, по ОЕС України, за 31 день серпня 2023 року, станом на 31.08.2023 становила 4162,23 грн/Мвт за год., за 30 днів листопада, станом нам 30.11.2023 року - 4357,80 грн/Мвт за год., відсоток коливання складає 4,699%.

Сторонами Договору 30.11.2023 укладено додаткову угоду №8, якою збільшено ціну за одиницю товару з 5,98458 за 1 кВт/год без ПДВ (7,181496 за 1 кВт/год з ПДВ) до 6,17338 грн за 1 кВт/год без ПДВ і 7,408056 грн за 1 кВт/год з ПДВ, а кількість електроенергії зменшено з 178286,05 кВт/год до 177067,23 кВт/год. Тобто ціна 1 кВт/ год. електричної енергії (за виключенням вартості тарифу на послуги з передачі електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії) відповідно до умов додаткової угоди №8 від 30.11.2023 становила 4,2932 грн. без ПДВ (6,17338 - 0,48510-1,39508) та 5,1518 грн за 1 кВт/год. з ПДВ. Таким чином, ціну на електричну енергію збільшено на 4,6% ((5,1518-4,92528) * 100%:4,92528).

Однак, за твердженням прокурора, вищевказаний експертний висновок не може бути належним документальним підтвердженням наявності коливання ціни на ринку товару з моменту укладення додаткової угоди №7 від 31.08.2023 і до внесення змін додатковою угодою 8 від 30.11.2023, з огляду на те, що в ньому проаналізовано як змінилась ціна у листопаді 2023 року у порівнянні з періодом, що передував даті укладення додаткової угоди №7 від 31.08.2023 (за 31 день серпня 2023 року, тобто період, який вже був врахований під час укладення додаткової угоди №7 від 31.08.2023).

Отже, експертний висновок Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №В-432 від 30.11.2023 не може виступати в якості належного і беззаперечного підтвердження коливання ціни на електричну енергію на ринку та його не може бути розцінено як достатнє обґрунтування необхідності внесення змін до договору від 03.01.2023 №9/23 в частині збільшення ціни.

Враховуючи викладене, додаткова угода №8 від 30.11.2023 до Договору є недійсною, оскільки попередня додаткова угода №7 укладена з порушенням п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, а також у зв`язку з тим, що оспорювана додаткова угода №8 укладена за відсутності належного документального обґрунтування.

Таким чином, додаткова угода №8 від 30.11.2023 укладена з порушенням п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII.

За твердженням прокурора, за наслідками укладення додаткових угод №5, 6, 7, 8 загалом Сторонами збільшено ціну на 1,02984 грн за 1 кВт/год (з 4,122 за 1 кВт/год до 5,15184 грн за 1 кВт/год), загальний відсоток складає + 25%, що суперечить вимогам ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 06.02.2025 у справі №916/747/24 під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у ст. 652 ЦК України та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

Таким чином, при укладенні вказаних додаткових угод сторонами Договору недотримано вимоги п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, а також умов Договору щодо належного документального підтвердження зміни ціни товару. Приведення ціни договору у відповідність до існуючих ринкових цін на електричну енергію повністю нівелює зміст інституту публічних закупівель та його мету, оскільки сама закупівля здійснюється для отримання пропозицій, що є кращими (нижчими) за ринкові.

Прокурор зазначає, що внаслідок неправомірного збільшення ціни на товар шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 49 695,83 грн.

Вказані обставини стали підставою для звернення прокурора до суду з позовом.

Розглядаючи спір по суті, господарський суд враховує таке.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015.

За приписами п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім, зокрема, випадків збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Відповідно до п. 3-7 розд. X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №2102-ІХ, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.

Постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Пунктом 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. №1178 (в редакції, що діяла на час проведення закупівлі) (далі - Особливості) визначено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, перелік яких наведено в даному пункті.

Зокрема підп. 2 п. 19 Особливостей передбачено погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.

Постанова Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 не передбачає внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі", а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану (постанови Верховного Суду від 18.06.2024 у справі №922/2595/23, від 01.10.2024 у справі №918/779/23).

Верховний Суд у постанові від 28.08.2024 у справі №918/694/23 вказав, що постанова Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою.

Як виснував Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №916/747/24 (постанова КГС ВС від 06.02.2025) метою Закону України "Про публічні закупівлі" є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку (постанови Верховного Суду: від 10.12.2024 у справі №924/413/24, від 15.10.2024 у справі №918/18/24, від 08.10.2024 у справі №918/728/23.

Отже, під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у ст. 652 ЦК України та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

На обґрунтованість зміни ціни та належне документальне підтвердження коливання ціни на ринку при внесені змін до договорів про закупівлю неодноразово зверталася увага Міністерством економічного розвитку торгівлі України, як уповноваженим органом щодо формування державної політики у сфері публічних закупівель (лист від 27.10.2016 №3302-06/34307-06 "Щодо зміни істотних умов договору" від 24.11.2020 №3304-04/69987-06 "Щодо укладення, виконання, зміни та розірвання договору про закупівлю").

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.

Верховний Суд у постанові від 07.12.2022 по справі №927/189/22 звертає увагу, що передбачена ч. 5 ст. 41 Закону "Про публічні закупівлі" можливість змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% має на меті запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника. Разом з тим, ця норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Тому документи щодо коливання ціни повинні підтверджувати, чому відповідне підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні запропонованій замовнику на тендері та/або чому виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним.

Також, у Постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 16.02.2023 у справі №903/366/22 зроблено висновок, що при зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну, постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Виключно коливання ціни на ринку електроенергії не може бути беззаперечною підставою для автоматичного перегляду (збільшення) погодженої сторонами ціни за одиницю товару. Постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення ціни на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним, має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим.

Приведення ціни договору у відповідність до існуючих ринкових цін на товар повністю нівелює зміст інституту публічних закупівель та його мету, оскільки сама закупівля здійснюється для отримання пропозицій, що є кращими (нижчими) за ринкові.

Верховним Судом у постанові від 06.02.2025 у справі №916/747/24 наведено висновки про те, що під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього. Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.

Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження, викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (постанова Верховного суду Справа від 13.10.2020 у справі №912/1580/18).

Сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне за собою підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору. Умовою такого підвищення обов`язково є неможливість спрогнозувати таке підвищення та закласти відповідні ризики при формуванні тендерної пропозиції (постанова Верховного Суду від 02.07.2024 №910/13579/23).

Дослідивши додаткові угоди №5, 6, 7, 8 до Договору №9/2023 від 03.01.2023, якими підвищено вартість товару, господарський суд дійшов висновку, що додаткові угоди укладені за відсутності належного документального підтвердження.

Надані Постачальником висновки Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати від 31.07.2021 №В-251/15, від 31.08.2023 №В-298/37, від 30.11.2023 №В-432 не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору з моменту його укладення до моменту збільшення ціни та між періодами застосування нових цін, визначених додатковими угодами №5, 6, 7, 8, тобто в порушення вимог п.п. 2 п.19 Особливостей та п. 2. ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", без документального підтвердження коливання ціни на ринку, пропорційної зміни ціни такого товару на ринку.

За наслідками укладення додаткових угод №5, 6, 7, 8 загалом Сторонами збільшено ціну на 1,02984 грн за 1 кВт/год (з 4,122 за 1 кВт/год до 5,15184 грн за 1 кВт/год), загальний відсоток складає + 25%, що суперечить вимогам ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 06.02.2025 у справі №916/747/24 під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у ст. 652 ЦК України та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

Таким чином, при укладенні вказаних додаткових угод сторонами Договору недотримано вимоги п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, а також умов Договору щодо належного документального підтвердження зміни ціни товару.

Пунктом 3 Особливостей визначено, що Замовники зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей.

Договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з п. 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону та цих особливостей (п. 17 Особливостей).

Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України унормовано, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Частина 1 ст. 638 Цивільного кодексу України встановлює, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Статтею 632 Цивільного кодексу України передбачено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

Верховний Суд у постанові від 28.09.2023 у справі №927/56/23 виснував, що право сторін Договору на внесення змін до нього не може відбуватися з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, відповідно свобода договору не може превалювати над дотриманням вимог закону.

Пунктом 19 Особливостей визначено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, перелік яких наведено в даному пункті.

Зокрема підп. 2 п. 19 Особливостей визначено, що погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.

Тобто, збільшення ціни такого товару на ринку повинно відбутись після укладання договору, мусить бути достатнє обґрунтування про наявність коливання (збільшення чи зменшення ціни за одиницю товару на ринку) за період з дати укладення Договору до дати зміни ціни додатковою угодою, а в разі наступних змін - між черговими змінами ціни на підставі додаткових угод. При цьому відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку та таке коливання має бути документально підтверджене.

Отже не будь-який висновок уповноваженого органу про ціну товару на ринку є належним підтвердженням та підставою для зміни ціни в договорі після його підписання, а лише той, який містить інформацію про коливання цін такого товару на ринку саме у відповідні проміжки часу.

За нормами ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимог однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Стаття 652 ЦК України передбачає, що у разі істотної зміни обставин якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін.

Отже, за відсутності належного документального підтвердження факту підвищення (коливання) ціни на ринку укладання додаткових угоди є безпідставним, відповідно з порушенням вимог Особливостей №1178 та Закону України "Про публічні закупівлі".

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що оскаржені додаткові угоди укладені з порушенням вимог п.п. 2 п. 19 Особливостей, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, а тому за приписами ч. 1 ст. 203, ч. 1, 3 ст. 215 ЦК України вказані додаткові угоди слід визнати недійсними та задовольнити позов в цій частині.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Пункт 8 ч. 2 тієї ж статті передбачає, що способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Як зазначає відповідач 2., прокурор, вимагаючи визнати недійсними додаткові угоди до договору, посилається на положення абз. 1 ч. 1 ст. 216 ЦК України, ігноруючи абз. 2 ч. ст. 216 ЦК України у сукупності з п. 1 ч. 3 ст. 1212 цього Кодексу, не пропонує застосувати наслідки недійсності до обох сторін правочину, а такий підхід не відповідає справедливому та рівному ставленню до сторін правочину, адже під час вирішення питання недійсності додаткових угод до договору без застосування наслідків недійсності до обох сторін правочину порушуються принципи справедливості та рівності.

Оскільки додаткові угоди №5, 6, 7, 8 підлягають визнанню недійсними та не породжують правових наслідків, правовідносини між КНП "Бобринецька лікарня" та ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" щодо ціни на електроенергію, поставлену за договором №9/2023 від 03.01.2023, мають регулюватись Договором з урахуванням змін, внесених додатковими угодами №1 - 4, відповідно безпідставно одержані відповідачем 2. грошові кошти мають бути повернуті позивачу, оскільки підстава їх набуття відпала, що відповідає приписам ст. 216, 1212 ЦК України.

Подібна позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, від 21.06.2023 у справі №905/1907/21, та у постанові КГС ВС від 06.02.2025 у справі №916/747/24.

Отже, визнання додаткових угод недійсними судом має наслідком застосування наслідків недійсності цих правочинів, а саме: підлягає стягненню сума коштів, що зайво, безпідставно перерахована КНП "Бобринецька лікарня" на розрахунковий рахунок ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК", і розраховується, як різниця оплаченої суми за поставлену електричну енергію та вартості цієї електричної енергії, розраховану за цінами, встановленими за Договором №9/2023, з урахуванням внесених змін додатковими угодами № 1- 4, яку б Замовник мав би сплатити, якщо б не було укладено спірні додаткові угоди.

Згідно актів прийняття-передавання товарної продукції за договором №9/2023 від 03.01.2023 за період з початку його дії по 31.12.2023 КНП "Бобринецька лікарня" фактично отримано 155 612 кВт. год. електричної енергії, сплативши 1 033 356,52 грн.

За період з 01.08.2023 по 31.12.2023 поставлено 62 583 кВт.год, сплачено 448 863,72 грн.

З урахуванням недійсності додаткових угод №5, 6, 7, 8 зобов`язання Сторін регулюються Договором з урахуванням внесених змін додатковими угодами №1-4, відповідно розрахунок здійснюється з урахуванням вартості електричної енергії в сумі 6,378216 грн.

За період з 01.08.2023 по 31.12.2023 ТОВ "Кіровоградська обласна ЕК" поставлено 62 583 кВт.год, КНП "Бобринецька лікарня" сплачено 448 863,72 грн, а фактично має бути сплачено 399 167,89 грн (62 583 кВт.год * 6,378216 грн).

Таким чином, за Договором за період з 01.08.2023 по 31.12.2023 Споживачем безпідставно сплачено 49 695,83 грн (448 863,72 грн - 399 167,89 грн), які підлягають стягненню.

Таким чином, грошові кошти в сумі 49 695,83 грн є безпідставно одержаними відповідачем 2., підстава їх набуття відпала, а тому відповідач 2. зобов`язаний їх повернути, що відповідає приписам ст. 216, 1212 ЦК України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.94 року серія A, № 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див.рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

З огляду на встановлені обставини, всі інші доводи та міркування сторін не мають вирішального впливу на результат вирішення спору, тому з урахуванням принципу процесуальної економії не потребують детальної відповіді суду.

З урахуванням викладеного позов прокурора підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до норм ст. 129 ГПК України суд покладає судовий збір за подання позову на відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 74, 76-77, 129, 233, 236-241, 326-327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 31.07.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 03.08.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

Визнати недійсною додаткову угоду №7 від 31.08.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 30.11.2023 до договору про постачання електричної енергії споживачу №9/2023 від 03.01.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (код ЄДР 42132581, вул. Велика Перспективна, 78, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) на користь бюджету Бобринецької міської територіальної громади безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 49 695,83 грн на розрахунковий рахунок: (ІВАN) UА0011467, Отримувач: ГУК у Кіров.обл./тг м.Бобрин/24060300, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37918230, код класифікації доходу бюджету: 24060300, найменування коду класифікації доходів бюджету: Інші надходження.

Стягнути з Комунального некомерційного підприємства "Бобринецька лікарня" Бобринецької міської ради (код ЄДР 01995108, вул. 16 Березня, 82, м. Бобринець, Кропивницький район, Кіровоградська область, 27200) на користь Кіровоградської обласної прокуратури судовий збір в сумі 6 056,00 грн (, банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UА0004600, код класифікації видатків бюджету - 2800).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (код ЄДР 42132581, вул. Велика Перспективна, 78, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) на користь Кіровоградської обласної прокуратури судовий збір в сумі 9 084,00 грн (, банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UА0004600, код класифікації видатків бюджету - 2800).

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення направити учасникам справи.

Повне рішення складено 10.12.2025.

Суддя Н.М. Коваленко

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про вебадресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5013.