ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

за результатами розгляду заяви

про розстрочення виконання судового наказу

27.11.2025м. Дніпро№ 904/3399/25

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Панна С.П., за участю секретаря судового засідання Коломоєць В.В. розглянувши заяву Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради про розстрочення виконання судового рішення у справі № 904/3399/25.

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІДЕА ГРУП", 52400, Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, смт.Солоне, вул.Соборна, буд.2Б,

до Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради, 52400, Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, с.Солоне, вул.Стуса Василя, буд.13А,

про стягнення заборгованості у розмірі 1 580 406,99грн.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІДЕА ГРУП" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради, в якій просить суд стягнути суму заборгованості у розмірі 1 151 727,41грн. по оплаті за виконані будівельні роботи за грудень 2024 року, 3% річних - 28 677,49грн., інфляційні втрати - 117 515,00грн., пеню - 282 487,09грн.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 04.11.2025 у справі № 904/3399/25 позовні вимоги задоволено у повному обсязі. Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІДЕА ГРУП" суму заборгованості у розмірі 1 151 727,41грн. по оплаті за виконані будівельні роботи за грудень 2024 за Договором підряду на виконання робіт №12/12-2024 від 13.12.2024, 3% річних 37 386,44грн., інфляційні втрати 122 089,70грн., пеню - 372 479,60грн. Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІДЕА ГРУП" судовий збір у розмірі 25 255,25грн. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІДЕА ГРУП" про розподіл витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково. Стягнуто з Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІДЕА ГРУП" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00грн.

13.11.2025р. через канцелярію суду від Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради надійшла заява про розстрочення виконання рішення суду, в якій просить розстрочити виконання рішення господарського суду Дніпропетровської області від 04.11.2025 у справі №904/3399/25 на тридцять шість місяців шляхом сплати кожного місяця стягнутої суми рівними частинами щомісячно, періодом з дня постановлення відповідної ухвали судом.

Ухвалою суду від 19.11.2025р. прийнято заяву Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради про розстрочення виконання рішення до розгляду та призначено її розгляд у судовому засіданні на 27.11.25 о 11:30 год.

26.11.2025р. до суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшли заперечення на заяву про розстрочення виконання рішення суду.

У судове засідання з`явились представники всіх сторін. Оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Суд, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, зазначає наступне.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Якщо судове рішення, на підставі якого видано виконавчий документ, чи рішення, що підлягає виконанню, набрало законної сили, то відсутність матеріалів судової справи у зв`язку з їх витребуванням судом апеляційної чи касаційної інстанції не перешкоджає розгляду заяви, передбаченої абзацом першим цієї частини, крім випадку зупинення виконання судового рішення судом касаційної інстанції або зупинення виконавчого провадження. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Так, у відповідності до вказаних норм закону, Комунальне некомерційне підприємство "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради звернулося до господарського суду із заявою про розстрочення виконання судового рішення, в якій просить суд розстрочити виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області

В обґрунтування поданої заяви боржник зазначає, що на рахунку закладу на день подання заяви про розстрочення судового рішення, наявні кошти 142 285,94грн. В разі примусового стягнення з Відповідача на користь Позивача суми за рішенням суду, зазначене призведе до неможливості роботи закладу, а мешканці Солонянської територіальної громади, Новопокровської територіальної громади, Святовасилівської територіальної громади Дніпровського району будуть позбавлені можливості отримати ургентну (невідкладну) та планову допомогу, залишаться без належної медичної допомоги, яка надається в умовах стаціонару та реанімації на вторинному рівні. Окрім того, в штаті закладу на теперішній час працює 152 осіби лікарської та не лікарської спеціальності згідно штатного розкладу (докази додаються). В разі закриття закладу ці особи залишаються непрацевлаштованими в скрутний час на державному рівні. Слід вказати, що в межах закладу ведеться амбулаторний прийом громадян та проводиться військово-лікарська комісія, що є вагомим внеском спрямованим на захист нашої Держави. омунальне некомерційне підприємство «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради (відповідач по справі), має статус «неприбуткова організація» отриманий ще 09.06.2010 та відноситься до категорії «бюджетні установи". Так, обов`язок сплатити на користь позивача стягнуті кошти за судовим рішенням, призведе до неможливості своєчасної виплати заробітної плати та неможливості розвитку закладу.

Вищевказане і стало причиною звернення боржника до суду із заявою про розстрочення виконання судового рішення.

На відміну від статті 121 Господарського процесуального кодексу України (в редакції до 15.12.2017) стаття 331 Господарського процесуального кодексу України не містить вимогу про винятковість випадків, коли може бути відстрочено чи розстрочено виконання рішення суду.

Таким чином, обов`язковою умовою надання відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, зміни способу або порядку виконання його виконання, є наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання такого рішення, які заявник повинен довести відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч.5 ст.331 розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

До того ж, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, зміни способу або порядку виконання його виконання, суд для юридичних осіб зобов`язаний зокрема враховувати ступінь вини відповідача у виникненні спору.

Суд відзначає, що питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення (відстрочення) виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін. Господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як стягувача, так і боржника, а також дотримуватися розумного строку розстрочення (відстрочення).

В даному випадку суд вважає за доцільне відмовити боржнику у розстроченні виконання рішення суду, з огляду на таке:

- суд звертає увагу, що боржником не надано жодного доказу на підтвердження можливості виконати боргові зобов`язання на умовах розстрочки;

- судом також береться до уваги, що з моменту звернення позивача із позовом до суду жодного платежу на погашення існуючої заборгованості перед стягувачем боржником не здійснено;

- позовна заява у справі 904/3399/25 обґрунтована невиконанням зі сторони боржника умов Договору підряду на виконання робіт №13/12-2024 від 13.12.2024 в частині оплати вартості виконаних робіт, господарська діяльність здійснюється на власний ризик, за власним комерційним розрахунком щодо наслідків вчинення відповідних дій, суб`єкт господарювання повинен самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших дій та самостійно приймати рішення про вчинення (чи утриматись від) таких дій;

- майновий стан суб`єкта господарювання визначається сукупністю належних йому майнових прав та майнових зобов`язань та відображається у бухгалтерському обліку його господарської діяльності відповідно до вимог закону, проте боржником не надано належних доказів, які б свідчили про фінансове становище відповідача на момент розгляду заяви.

Отже, ні в процесі розгляду справи судом, ні після ухвалення судового рішення, боржником не вчинено жодних дій, направлених на добровільну сплату, навіть частково, заборгованості перед стягувачем або домовленості із останнім щодо спірної заборгованості. Отже, така недобросовісна поведінка боржника щодо виконання взятих на себе договірних зобов`язань перед стягувачем свідчить не на користь заявника в частині зазначених у заяві намірів оплати боргу у подальшому.

Слід також відзначити, що сукупність усіх обставин справи не дозволяє дійти висновку щодо добросовісної поведінки боржника, а отже, не доведеними є обставини дійсних намірів боржника.

Зважаючи на викладені вище обставини та виходячи з положень статей 76, 77, 91 Господарського процесуального кодексу України, суд приходить до висновку, що заявником не надано належних та допустимих доказів перебування Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради (боржника) у більш скрутному фінансовому становищі ніж стягувач; судом також не встановлено наявності інших суттєвих обставин та доказів неможливості або складності виконання рішення суду, які могли б слугувати підставою для розстрочення виконання рішення суду.

При цьому надання розстрочення виконання рішення суду у даній справі може призвести до порушення майнових інтересів стягувача, як учасника господарських відносин, який належним чином виконав договірні зобов`язання.

Також, суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 9 Конституції України частиною національного законодавства України є Конвенція про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікована Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР). Юрисдикція Європейського суду з прав людини є обов`язковою в усіх питаннях, що стосуються тлумачення та застосування Конвенції.

Пункт 1 статті 6 §1 Конвенції гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і неупередженим судом. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати до суду позов з цивільно-правових питань. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося, на шкоду одній із сторін.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 по справі "Шмалько проти України" (заява № 60750/00) зазначено, що для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина "судового розгляду".

Так, у рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

У зв`язку з тим, що відстрочення та розстрочення подовжує період відновлення порушеного права стягувача, при їх наданні, суди в цілях вирішення питання про можливість їх надання, а також визначення строку подовження виконання рішення суду, повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру..", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Крім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю, у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого виконання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежить зокрема від складності виконавчого провадження, суми та характеру що визначено судом.

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки та розстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Із підстав, умов та меж надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки та розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

Враховуючи все вищевказане, суд відмовляє у задоволенні заяви боржника про розстрочення виконання рішення суду.

Керуючись статтями 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Комунального некомерційного підприємства "Солонянська багатопрофільна лікарня" Солонянської селищної ради про розстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.11.2025 у справі № 904/3399/25 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено - 28.11.2025.

Суддя С.П. Панна