ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2025 року

м. Київ

cправа № 15/81 (910/14924/24)

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Жукова С.В. - головуючого, Огородніка К.М., Погребняка В.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.01.2025

(Суддя - Омельченко Л.В.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025

(Колегія суддів у складі: Доманська М.Л. - головуюча, Станік С.Р., Козир Т.П.)

у справі №15/81 (910/14924/24)

за позовом Міністерства економіки України

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс", 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Київський радіозавод"

про визнання недійсними результатів публічних відкритих торгів, договору купівлі-продажу та повернення майна

у межах справи № 15/81

за заявою Українського акціонерного промислово-інвестиційного банку

до Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Київський радіозавод"

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

1. У провадженні Господарського суду м. Києва знаходиться справа № 15/81 за заявою Українського акціонерного промислово-інвестиційного банку про банкрутство Державного підприємства «Виробниче об`єднання «Київський радіозавод».

2. 04.12.2024 від Міністерства економіки України надійшла позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стінком плюс», Державного підприємства «Виробниче об`єднання «Київський радіозавод» про визнання недійсними результатів публічних відкритих торгів, договору купівлі-продажу та повернення майна, в якому позивач просить суд:

- визнати недійсними результати відкритих публічних торгів (аукціону) з продажу у ліквідаційній процедурі державного майна закріпленого на праві господарського відання за Державним підприємством «Виробниче об`єднання «Київський радіозавод» (), оформлені протоколом № 4 від 21.10.2016, щодо визнання переможцем Товариства з обмеженою відповідальністю «Стінком плюс» з ціною продажу 195 800,00 грн;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна від 21.10.2016, укладений між Державним підприємством «Виробниче об`єднання «Київський радіозавод» () та Товариством з обмеженою відповідальністю «Стінком плюс» (ідентифікаційний код: 40869476), зареєстрований в реєстрі за № 899;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Стінком плюс» (ідентифікаційний код 40869476) повернути у державну власність Державному підприємству «Виробниче об`єднання «Київський радіозавод» () нежилі приміщення в літ. 96 з резервуарами, загальною площею 147,5 кв. м, що розташовані за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 9.

3. 21.01.2025 до суду першої інстанції від Міністерства економіки України надійшла заява про заміну сторони правонаступником.

Короткий зміст оскаржуваних судових рішень

4. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.01.2025 задоволено клопотання Міністерства економіки України про заміну сторони правонаступником та замінено позивача у справі № 15/81 (910/14924/24) - Міністерство економіки України (ідентифікаційний код: 37508596) його правонаступником - Фондом державного майна України (ідентифікаційний код 00032945).

5. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 залишено без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.01.2025 у справі №15/81 (910/14924/24).

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

6. До Верховного Суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Стінком Плюс» (далі в тексті - Скаржник) надійшла касаційна скарга у якій Скаржник просить суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.01.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі №15/81 (910/14924/24) та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні клопотання Міністерства економіки України про заміну сторони правонаступником відмовити.

7. В обґрунтування підстав для задоволення касаційної скарги Скаржник наводить наступні доводи:

7.1. При постановлені оскаржуваних судових рішень суди:

- неправильно застосували ст. 52 ГПК України, визнавши можливим процесуальне правонаступництво, яке ґрунтується на фактах, що настали до відкриття провадження у справі;

- помилково витлумачили норми матеріального права (розпорядження КМУ № 683-р, акт приймання-передачі), визнавши Мінекономіки належним позивачем;

- порушили норми процесуального права (ст. 269- 270, 13, 14 ГПК України), фактично позбавивши скаржника можливості реалізувати право на захист.

7.2. Також Скаржником зазначено, що судом апеляційної інстанції застосовано статтю 52 ГПК України без врахування висновків Верховного Суду щодо її застосування у подібних правовідносинах, викладеного у постановах від 22.02.2023 у справі №910/3724/20, від 23.05.2024 у справі №907/551/14.

Відзиви

8. Відсутні.

Інші заяви та клопотання

9. Відсутні.

Розгляд касаційної скарги Верховним Судом

10. Верховний Суд, перевіряючи правильність застосування судами попередніх інстанцій норм права, в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи дійшов висновку про залишення без задоволення касаційної скарги, виходячи з наступного.

11. Суди попередніх інстанцій встановили наступні обставини справи:

21.01.2025 через систему "Електронний суд" до Господарського суду міста Києва від Міністерства економіки України надійшо клопотання про заміну сторони правонаступником, а саме, позивача у справі - Міністерство економіки України на Фонд державного майна України.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.07.2022 № 683-р єдиний майновий комплекс ДП «ВО «Київський радіозавод» передано із сфери управління Міністерства економіки України до сфери управління Фонду державного майна України. Згідно з пунктом 10 Положення про порядок передачі об`єктів державної власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.09.1998 №1482 (далі - Положення) передача оформляється актом приймання-передачі за формою згідно з додатком до Порядку подання та розгляду пропозицій щодо передачі об`єктів з комунальної у державну власність та утворення і роботи комісії з питань передачі об`єктів у державну власність, затвердженого цією постановою. Акт складається у чотирьох примірниках, підписується головою і членами комісії та затверджується органом, який створив комісію. Право на управління об`єктом передачі виникає з дати затвердження органом, який створив комісію, акта приймання-передачі, а орган, уповноважений управляти державним майном, що здійснював управляння об`єктом, або самоврядна організація втрачає таке право. Згідно з актом приймання-передачі від 20.07.2023 ДП «ВО «Київський радіозавод» передано зі сфери управління Міністерства економіки України до сфери Управління Фонду державного майна України». Провадження у справі № 15/81 (910/14924/24) порушено за позовною заявою Міністерства економіки України, як органу управління майном ДП «ВО «Київський радіозавод». Станом на момент подання заяви, ДП «ВО «Київський радіозавод» передано зі сфери управління Мінекономіки до сфери управління Фонду державного майна України. Відповідно до абзацу 5 пункту 1 Акту «У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутня інформація щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно та земельні ділянки за державним підприємством «Виробниче об`єднання «Київський радіозавод» (код згідно з )». Отже, при зверненні до суду з даною позовною заявою, Міністерство економіки України виходило з того, що до Фонду передались лише функції з управління банкрутом (без майна), оскільки на момент підписання Акта, відповідно до цього ж Акта та даних Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно, у банкрута майна не було, у зв`язку з незаконним його вибуттям з державної власності. Тому, на думку Міністерства економіки України, у разі задоволення позовних вимог, буде поновлено право власності попереднього власника, а саме: Держави, в особі Фонду державного майна України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.07.2022 № 683-р "Деякі питання управління об`єктами державної власності" єдиний майновий комплекс ДП "ВО "Київський радіозавод" передано із сфери управління Міністерства економіки України до сфери управління Фонду державного майна України.

Згідно з актом приймання-передачі від 20.07.2023 ДП "ВО "Київський радіозавод" передано зі сфери управління Мінекономіки до сфери управління Фонду державного майна України.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у справі № 15/81 (910/14924/24) відкрито за позовною заявою Міністерства економіки України, як органу управління майном ДП "ВО "Київський радіозавод".

12. Суди попередніх інстанцій встановили, що ДП «ВО «Київський радіозавод» передано зі сфери управління Мінекономіки до сфери управління Фонду державного майна України на підставі вказаного вище розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.07.2022 № 683-р. Перехід усіх прав та обов`язків від одного органу управління до іншого визначено Законом України «Про управління об`єктами державної власності», особливостями управління об`єктами державної власності, умов та правил здійснення повноважень відповідними суб`єктами управління об`єктами державної власності.

13. Предметом судового розгляду у цій справі є питання правонаступництва та наявності/відсутності підстав для заміни Мінекономіки його правонаступником - Фондом державного майна України.

14. Здійснюючи перевірку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваних судових рішень та оцінюючи доводи касаційної скарги та відзиву, колегія суддів Верховного Суду зауважує таке.

15. Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. Процесуальне правонаступництво виникає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Фактично, процесуальне правонаступництво слідує за матеріальним.

16. Здійснення правонаступництва є результатом наявності визначеного юридичного складу, тобто сукупності юридичних фактів, необхідних і достатніх для того, щоб отримати відповідний ефект - наступництво в правах та обов`язках. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва, господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

17. Наявність або відсутність процесуального правонаступництва підлягає встановленню окремо у кожному випадку.

18. Верховний Суд звертає увагу, що для настання процесуального правонаступництва необхідно встановити факт переходу до особи матеріальних прав правопопередника. Тобто підставою заміни учасника процесуальних правовідносин є факт набуття таким учасником відповідних прав у матеріальних правовідносинах. У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

19. Згідно із статтею 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

20. Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 52 ГПК України допускається на будь-якій стадії судового процесу.

21. З урахуванням тих обставин, що ДП «ВО «Київський радіозавод» передано зі сфери управління Мінекономіки до сфери управління Фонду державного майна України на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.07.2022 № 683-р. , колегія суддів суду касаційної інстанції погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що клопотання Міністерства економіки України про заміну сторони правонаступником слід задовольнити.

22. Вказані обставини та висновки свідчать про те, що при постановленні ухвали Господарського суду міста Києва від 29.01.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі № 15/81 (910/14924/24) було правильно застосовано положення статті 52 ГПК України, що спростовує доводи касаційної скарги.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

23. Відповідно до приписів ст. 309 ГПК України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

24. З урахуванням тих обставин, що при постановленні ухвали Господарського суду міста Києва від 29.01.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі № 15/81 (910/14924/24) було правильно застосовано приписи статті 52 ГПК України, колегія суддів суду касаційної інстанції, на підставі приписів статті 309 ГПК України, дійшла висновку про залишення без задоволення касаційної скарги та про залишення без змін оскаржуваних судових рішень.

Керуючись ст. ст. 240, 300, 301, 304, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінком Плюс" залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.01.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі №15/81 (910/14924/24) залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий C.В. Жуков

Судді К.М. Огороднік

В.Я. Погребняк