ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

01 грудня 2025 року № 903/1100/25

Суддя Господарського суду Волинської області Вороняк А.С., розглянувши матеріали по справі № 903/1100/25

за позовом: Фізичної особи-підприємця Гупала Петра Івановича

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ ЛЕНАД ГРУП»

про стягнення 83160 грн,

установив:

26.11.2025 через систему «Електронний суд» фізична особа-підприємець Гупало Петро Іванович звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ ЛЕНАД ГРУП» про стягнення 83160 грн основного боргу.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем умов договору надання послуг з технічного обслуговування та ремонту автотранспортних засобів №70 від 01.05.2025 в частині повної оплати наданих послуг.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу час для усунення недоліків, встановлених при подані позовної заяви, виходячи з такого.

У відповідності до п.1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктами 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно ч. 2 ст. 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Зі змісту даних норм можна зробити висновок, що розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (викладений в позовній заяві чи у вигляді окремого документа), є невід`ємною частиною позовної заяви та теж повинен бути оформлений відповідно до вимог ч.2 ст.162 ГПК України.

Як слідує із матеріалів справи, позивачем окремо, як додаток до позовної заяви долучено розрахунок сум, що стягується, зокрема у п. І якого зазначено: «Послуги по ремонту згідно Акта звірки від 08.11.2024); вартість наданих послуг у 2025 році 286620 грн; вартість оплачених послуг у 2025 році 203460 грн; всього неоплачені послуги 83160 грн.

Між тим, з останнього не вбачаються зокрема обчислення, порядок нарахування сум та віднімання оплат, підстави такого нарахування.

Крім того, позивачем долучено акти надання послуг на загальну суму 83660 грн, вказана сума є меншою ніж сума у розрахунку, а саме вартість наданих послуг у 2025 році 286620 грн. Доказів оплати послуг у 2025 році на суму 203460 грн останніми не подано.

Необхідно зазначити, що обґрунтований розрахунок позовних вимог - це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум та віднімання, підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами договору, відображення проведених оплат тощо.

Отже, обґрунтований розрахунок позовних вимог вимагає посилання на первинні документи. Такі посилання пов`язані з певними юридичними фактами, що мали місце і впливали на розмір суми боргу, з обов`язковою вказівкою часу їх настання.

Відсутність такого розрахунку позбавляє суд можливості перевірити правильність нарахування грошової суми та є порушенням вимог п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Разом з тим, суд звертає увагу, що згідно усталеної практики Верховного Суду акт звірки розрахунків може вважатися доказом у справі в підтвердження певних обставин, зокрема в підтвердження наявності заборгованості суб`єкта господарювання, її розміру, визнання боржником такої заборгованості тощо. Однак за умови, що інформація, відображена в акті підтверджена первинними документами та акт містить підписи уповноважених на його підписання сторонами осіб. Вказана позиція висловлена в постанові від 21.12.2020 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 916/499/20.

Втім, не може заміняти, вимог п.3 ч.3 ст. 162 ГПК України в частині, що має містити позовна заява, а саме обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суд вважає, що при зверненні до суду із заявою про усунення недоліків позовної заяви позивачу слід надати суду письмову заяву із обґрунтованим розрахунком суми основного боргу, що стягується, а саме: 83160 грн грн та докази відправлення останнього відповідачу.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення вищезазначеного недоліку.

Керуючись ст. ст. 162, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

постановив:

1. Позовну заяву Фізичної особи-підприємця Гупала Петра Івановича - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліку, а саме: подати письмову заяву із обґрунтованим розрахунком суми основного боргу, що стягується, а саме: 83160 грн та докази відправлення останньої відповідачу.

Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана 01.12.2025.

Суддя А. С. Вороняк