ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
20.11.2025 Справа №905/503/25
Суддя Господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., при секретарі судового засідання Скаковській Л.С., розглянувши у судовому засіданні заяву позивача б/н від 18.06.2025 про збільшення позовних вимог у справі
за позовом: Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м.Київ
до відповідача: Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля, м.Краматорськ, Донецька область
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Комунального підприємства Компанія Вона Донбасу, м. Покровськ, Донецька область.
про стягнення 7 237 663,51грн
за участю представників учасників справи:
від позивача: участь не приймав;
від відповідача: участь не приймав;
від третьої особи: участь не приймав;
Ухвалою суду від 16.07.2025 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Комунальне підприємство Компанія Вона Донбасу, м. Покровськ, Донецька область.
25.08.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про долучення доказів до якого доданий розрахунок позовних вимог який є додатком до заяви про збільшення позовних вимог.
Станом на час проведення судового засідання від відповідача позиція на вказану заяву позивача на адресу суду не надходила.
Розглянувши заяву про збільшення позовних вимог, суд зазначає наступне.
За змістом принципу диспозитивності господарського судочинства, закріпленого у статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Відповідно до частини 2 статті 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у ст.42 цього Кодексу, позивач, зокрема, вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог необхідно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Такі висновки є сталою судовою практикою, зокрема, викладені у постановах Верховного Суду від 01.02.2023 у справі №914/3203/21, від 17.02.2023 у справі №902/560/20(902/301/21), №922/313/20 (922/598/22) від 15.05.2023, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі №657/1024/16-ц.
Згідно з частиною 3 статті 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Суд зазначає, що хоча подана позивачем заява б/н від 18.06.2025 й були названа останнім як заява про збільшення розміру позовних вимог, за своїм змістом така заява у частині вимог про стягнення інфляційних втрат є новою позовною вимогою, оскільки така вимога не змінює ні предмет вимоги позивача з якою він звернувся до суду вперше стягнення основної заборгованості за договором та 3% річних, ні підстави їх стягнення. Натомість стягнення інфляційних втрат становить самостійний предмет позову щодо стягнення саме таких сум та обґрунтовується самостійними підставами для їх стягнення (прострочення грошового зобов`язання, обставини знеціненням грошових коштів від інфляції, встановлений індекс інфляції, обґрунтованість розміру такої міри відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, період нарахування таких витрат тощо). Такі вимоги хоча і є пов`язаними підставами виникнення з первісно заявленими позивачем у цій справі вимогами, однак їх розгляд спільно з цими первісними вимогами в одному провадженні міг бути здійснений лише у разі дотримання позивачем положень статті 173 ГПК України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.03.2023 у справі №922/3639/16.
Відповідно до статті 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами, зокрема, одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача.
Відповідно до частини третьої статті 173 ГПК України об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.
У пункті 6 частини другої статті 42 ГПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Як вбачається з матеріалів справи, заявою про збільшення розміру позовних вимог позивач, окрім збільшення нарахування 3% річних, ще фактично заявив нову додаткову позовну вимогу - про стягнення інфляційних втрат, вказана заява була подана після початку підготовчого засідання, що свідчить про недотримання ним вимог статті 173 ГПК України.
Згідно з пунктом 8 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
Оскільки позивачем у заяві про збільшення розміру позовних вимог було змінено лише кількісний показник за раніше заявленою у справі майновою вимогою в частині 3% річних, а також враховуючи, що така зміна відбулася до закінчення підготовчого засідання у справі, зазначені зміни не порушують вимог процесуального законодавства.
Керуючись ст.ст. 46, 173, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
3. Враховуючи, що позивач та відповідач зареєстровані у системі Електронний суд, суд направляє копію ухвали до їх електронних кабінетів у порядку ч.11 ст.242 ГПК України.
4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею 20.11.2025. Ухвала суду в частині залишення заяви без розгляду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та у стоки визначені ГПК України.
Суддя Ю.В. Макарова