РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.11.2025Справа № 910/7367/25
За позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Еліт"

про стягнення 2602155,32 грн.

Суддя Усатенко І.В.

Секретар судового засідання Шокало О.В.

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання

В судовому засіданні 20.11.2025 на підставі ст. 240 ГПК України проголошено скорочене рішення суду

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області звернулась до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Еліт" про стягнення 2602155,32 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором № 8К-23 від 08.09.2023.

Ухвалою суду від 16.06.2025 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

23.06.2025 від позивача через канцелярію суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви на виконання ухвали від 16.06.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2025 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.07.2025.

22.07.2025 від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів.

24.07.2025 від відповідача надійшли письмові пояснення.

В підготовчому засіданні 24.07.2025 оголошено перерву до 25.08.2025.

25.08.2025 від позивача надійшла відповідь на письмові пояснення відповідача.

25.08.2025 від відповідача надійшли пояснення.

Ухвалою суду від 25.08.2025 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті на 25.09.2025.

25.09.2025 відповідачем подана заява про долучення документів, отриманих після призначення справи до розгляду по суті. В означеній заяві відповідач просив відкласти розгляд справи до закінчення строку на прийняття виконаних підрядних робіт.

В судовому засіданні 25.09.2025 поклався на розсуд суду при вирішенні питання щодо задоволення заяви про долучення документів, поданої відповідачем до суду 25.09.2025.

Відповідно до ст. 207 ГПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Оскільки, позивач не висловив заперечень проти задоволення заяви про долучення доказів, суд протокольною ухвалою долучив подані відповідачем докази до матеріалів справи.

В судовому засіданні 25.09.2025 оголошено перерву до 03.11.2025.

03.10.2025 від відповідача надійшли пояснення, до яких долучено ухвали судів про арешт та вилучення первинних документів у позивача за договором № 8К-23 від 08.09.2023. На думку відповідача, означене підтверджує наявність у позивача станом на день вилучення всіх первинних документів, що підтверджують виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань.

03.10.2025 відповідачем подано клопотання про призначення у справі будівельної експертизи для визначення обсягу виконаних підрядником робіт за договором № 8К-23 від 08.09.2023.

03.11.2025 позивачем подана заява, в якій вказано про допущену ним в позовній заяві описку в періоді нарахування пені. Позивач вказує, що вірним є період з 22.04.2024-21.10.2024, а не помилково ним зазначений (22.04.2023-21.10.2023).

03.11.2025 від позивача надійшла клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, до якого позивач долучив протокол засідання комісії щодо підтвердження обсягів робіт ТОВ "БК "Еліт" від 28.10.2025.

В судовому засіданні 03.11.2025 оголошено перерву до 10.11.2025.

В судовому засіданні 10.11.2025 представник відповідача просив задовольнити клопотання про призначення у справі судової експертизи.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував.

Відповідно до ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд: 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до ст. 207 ГПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Отже, питання про призначення експертизи вирішується судом на стадії підготовчого провадження. Відповідачем не було наведено жодних обґрунтувань чи обставин, які перешкодили йому подати клопотання про призначення судової експертизи на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до ч. 2 ст 42 та ч. 1 ст 43 ГПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Представник відповідача не заперечував проти закриття підготовчого провадження в підготовчому засіданні 25.08.2025. А подання клопотання про призначення судової експертизи на стадії розгляду справи по суті суперечить приписам ГПК України, призводить до затягування судового розгляду та свідчить про недобросовісне ставлення відповідача до своїх обов`язків, передбачених ст. 43 ГПК України. Відповідачем не зазначено про обставини, що перешкоджали йому заявити відповідне клопотання з дотриманням приписів та вимог ГПК України.

Суд відмовив відповідачу у поверненні до розгляду даної справи на стадію підготовчого провадження та у призначенні судової експертизи.

В судовому засіданні 10.11.2025 оголошено перерву до 20.11.2025.

В судовому засіданні 20.11.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги повністю з підстав, викладених у заявах по суті спору.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених в заявах по суті спору.

Відповідно до ст. 217 ГПК України про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами суд зазначає в протоколі судового засідання і переходить до судових дебатів.

В судових дебатах представник позивача просив задовольнити позов.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

08.09.2023 між Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Еліт" (підрядник) укладено договір № 8К-23 про закупівлю робіт: з капітального ремонту багатоквартирного житлового будинку по вул. Центральна, 334-А у смт. Бородянка Бучанського району Київської області, відповідно до п. 1.1 якого виконавець зобов`язується відповідно до проектної документації, умов цього договору та вимог законодавства власними силами та/або залученими силами виконати роботи "Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку по вул. Центральна, 334-А у смт. Бородянка Бучанського району Київської області (згідно коду ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація)" (далі - роботи), а замовник - прийняти та оплатити роботи в порядку та на умовах, передбачених даним договором за об`єктом робіт, зазначеним у пункті 1.2 цього договору.

Відповідно до п. 2.1, 2.5 договору виконавець приступає до виконання робіт за договором протягом 3 днів з дня підписання договору при наявності дозвільної документації (за потреби) згідно чинного законодавства та незалежно від отримання авансу. Строки, початок та закінчення робіт, види, послідовність та етапи виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору (додаток № 2).

Згідно з п. 3.1 договору в редакції додаткової угоди № 3 від 29.02.2024 ціна договору визначається на підставі договірної ціни (додаток № 1 до договору) i становить 10891082,08 грн, у тому числі ПДВ 20% - 1815180,35 грн.

Відповідно до п. 3.4. договору договірна ціна включає податки, збори та інші обов`язкові платежі до бюджетів, передбачені чинним законодавством України.

Згідно п. 9.3, 9.4 договору виконавець зобов`язаний забезпечити виконання робіт згідно з календарним графіком виконання робіт, що є додатком № 2 до цього договору. Виконавець зобов`язаний вжити заходи з усунення відставання робіт від такого графіку, якщо такі будуть. Виконавець зобов`язаний повідомляти замовника про виникнення обставин, що загрожують виконанню договору невідкладно з моменту їх виникнення. Замовник протягом 3 робочих днів з дня одержання повідомлення від виконавця зобов`язаний надати йому відповідь щодо прийнятих рішень та запланованих заходів.

Відповідно до п. 11.1, 11.5 договору порядок та строки фінансування за цим договором визначаються чинним нормативно-правовими актами України, умовами цього договору та узгодженими сторонами протоколом погодження ціни на весь період будівництва, який є невід`ємною частиною цього договору. Роботи виконуються та фінансуються за рахунок бюджетних коштів передбачених у державному бюджеті та/або інших джерел не заборонених законодавством.

Відповідно до п. 12.1 договору оплата за роботи відбувається шляхом поточних платежів. Проміжні розрахунки за виконані роботи здійснюються замовником на підставі підписаних актів приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3) та/або підписаних актів приймання-передачі обладнання. Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форми КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3), акти приймання-передачі обладнання підписуються замовником за наявності у нього всіх необхідних виконавчих документів. Виконавець надає разом із формами КБ-2в, КБ-3 (у 2-х примірниках) замовнику в паперовому і електронному вигляді (в машинозчитувальному форматі) документи, що підтверджують виконання робіт, всю необхідну виконавчу документацію (сертифікати на застосовані матеріали, паспорти на конструкції та обладнання, акти на приховані роботи, документи, що підтверджують фактичні витрати на відрядження, та ін.), відомість ресурсів, яка підписана головним бухгалтером або керівником підприємства та завірена печаткою (за наявності).

Згідно з п. 12.1.1 договору акти приймання виконаних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат приймаються замовником по мірі виконання робіт з урахуванням календарного графіку виконання робіт.

Відповідно до п. 12.6 договору замовник має право здійснювати попередню оплату з урахуванням вимог постанови Кабінету міністрів України від 04.12.2019 № 1070 "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти", в розмірі та на строк визначених в належним чином оформленому рішенні Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України, лише щодо робіт, надання яких здійснюється протягом поточного бюджетного періоду.

Згідно з п. 12.7 договору в редакції додаткової угоди № 1 від 08.11.2023 попередня оплата, що не перевищує 30% вартості робіт, виходячи з лімітів, здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів на не бюджетний рахунок, відкритий в органах Державної казначейської служби України виконавцем, з подальшим використанням зазначених коштів виключно з такого рахунку для цілей визначених даним договором. При цьому періодичність перерахування попередньої оплати може бути не частіше один раз на місяць при відсутності непогашеної дебіторської заборгованості у виконавця. Використана попередня оплата погашається на підставі "Актів приймання виконаних будівельних робіт" (форма № КБ-2в), підписаних уповноваженими представниками сторін не пізніше 4 місяців в межах поточного бюджетного періоду. Підрядник зобов`язується повернути невикористану суму попередньої оплати на рахунок замовника.

Роботи виконуються підрядником і приймаються замовником згідно з календарним графіком виконання робіт (додаток № 2) та відповідно до умов цього договору. Про закінчення робіт підрядник письмово повідомляє замовника. По мірі виконання робіт, але не пізніше як протягом 15 робочих днів після закінчення терміну виконання робіт, визначеного в календарному графіку виконання робіт, підрядник передає замовнику акт приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ-3. Зобов`язання по складанню усіх необхідних актів та довідок покладається на виконавця. Замовник протягом 10 робочих днів з дати отримання документів, зазначених у п. 13.2 цього договору, повертає виконавцю підписаний екземпляр або надає йому письмову мотивовану відмову від приймання виконаних робіт. Усунення недоліків підрядник здійснює власними силами та за власний рахунок. Після усунення підрядником в повному обсязі недоліків та за відсутності зауважень, замовник підписує вищезазначені документи. Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником (п. 13.1-13.3, 13.6 договору).

Відповідно до п. 19.1 договору в редакції додаткової угоди № 5 від 27.12.2024 цей договір вважається укладеним і набирає чинності після підписання сторонами та діє до 31.12.2025, а у частині виконання зобов`язань сторін - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором.

10.02.2025 Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Еліт" укладено додаткову угоду № 7 відповідно до п. 1, 2 якої замовник і підрядник дійшли взаємної згоди розірвати договір за згодою сторін. Ця додаткова угода вважається укладеною та набирає чинності з моменту її підписання сторонами.

З матеріалів справи вбачається, що позивач 20.11.2023 на виконання умов договору перерахував на користь відповідача попередню оплату в розмірі 3260000,00 грн у тому числі ПДВ 543333,33 грн, що підтверджується випискою по рахунку державної казначейської служби України за 21.11.2023.

Спір виник у зв`язку з тим, що відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, не повернув не використану попередню оплату у встановлений строк, що є підставою для її стягнення у сумі 2542497,32 та нарахування та стягнення з відповідача неустойки в розмірі 59658,00 грн.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Положеннями ст. 11 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із суті договору.

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 Цивільного кодексу України).

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України).

Положеннями ст. 638 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є договором підряду

Приписами ст. 837 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст. 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно зі ст. 844 Цивільного кодексу України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 875 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду (ст. 877 Цивільного кодексу України).

В підтвердження обставин виконання робіт за договором та освоєння попередньої оплати до матеріалів справи долучено акт приймання виконаних будівельних робіт форми КБ2в № 2 за листопад 2024 від 22.11.2024 на суму 717502,63 грн. Акт підписаний та скріплений печатками обох контрагентів.

Отже, освоєною є попередня оплата у сумі 717502,63 грн.

Натомість не використаною лишила сума попередньої оплати у розмірі 2542497,32 грн

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Пункт 1 статті 612 Цивільного кодексу України визначає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Позивач зазначає, що відповідач зобов`язаний був повернути суму попередньої оплати після спливу 5 місяців з дня її перерахування, тобто до 21.04.2024.

Докази повернення суми попередньої оплати відповідачем до матеріалів справи не долучені, крім того, відповідач не заперечує і не спростовує обставин, що попередня оплата ним не поверталась.

Згідно з п. 12.7 договору в редакції додаткової угоди № 1 від 08.11.2023 попередня оплата, що не перевищує 30% вартості робіт, виходячи з лімітів, здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів на не бюджетний рахунок, відкритий в органах Державної казначейської служби України виконавцем, з подальшим використанням зазначених коштів виключно з такого рахунку для цілей визначених даним договором. При цьому періодичність перерахування попередньої оплати може бути не частіше один раз на місяць при відсутності непогашеної дебіторської заборгованості у виконавця. Використана попередня оплата погашається на підставі "Актів приймання виконаних будівельних робіт" (форма № КБ-2в), підписаних уповноваженими представниками сторін не пізніше 4 місяців в межах поточного бюджетного періоду. Підрядник зобов`язується повернути невикористану суму попередньої оплати на рахунок замовника.

Згідно п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти" від 04.12.2019 № 1070 (далі Постанова № 1070) установити, що розпорядники (одержувачі) бюджетних коштів (крім закордонних дипломатичних установ) у договорах про закупівлю товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти можуть передбачати попередню оплату в разі закупівлі: товарів, робіт і послуг за поточними видатками - на строк не більше трьох місяців; товарів, робіт і послуг за капітальними видатками та державними контрактами (договорами); періодичних видань - на строк не більше 12 місяців; товарів, робіт і послуг, що закуповуються за зовнішньоекономічними контрактами (договорами), укладеними на виконання міжнародних зобов`язань; товарів, робіт і послуг, що закуповуються для забезпечення національної безпеки та оборони держави; товарів, робіт і послуг, що закуповуються для забезпечення участі України у міжнародних, національних та всесвітніх виставкових заходах, - на строк не більше 24 місяців. Розмір та строк попередньої оплати в межах строків, визначених у абзацах другому - четвертому цього пункту, кількість платежів з попередньої оплати в межах строку, а також положення щодо здійснення в поточному бюджетному періоді попередньої оплати тих товарів, робіт і послуг, що згідно з договорами про закупівлю передбачається поставити, виконати і надати протягом поточного чи наступного бюджетного періоду, визначаються головним розпорядником бюджетних коштів виходячи із необхідності, що обґрунтовується, зокрема, реальним станом поставки товару, виконання робіт, надання послуг, помісячним розподілом бюджетних асигнувань, сезонністю робіт, циклом виробництва.

Відповідно до п. 6 Постанови № 1070 рекомендувати розпорядникам (одержувачам) бюджетних коштів укладати договори про закупівлю товарів, робіт і послуг відповідно до законодавства з урахуванням такого: нездійснення попередньої оплати виконавцям робіт, постачальникам товарів і надавачам послуг, якими порушено умови договорів щодо попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, укладених із розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів у мережі безпосереднього головного розпорядника бюджетних коштів; повернення після закінчення строку, визначеного у договорі про закупівлю товарів, робіт і послуг, виконавцями робіт, постачальниками товарів і надавачами послуг невикористаних сум попередньої оплати та застосування штрафних санкцій у разі невчасного повернення таких коштів.

Тобто, строки повернення не освоєної попередньої оплати мають бути визначені в укладеному договорі.

Проте, в укладеному договорі № 8К-23 від 08.09.2023 (абзац 1 п. 12.7) сторонами було визначено лише строк використання (погашення) попередньої оплати - не пізніше 4 місяців. Тобто абзац 1 п. 12.7 договору в редакції додаткової угоди № 1 від 08.11.2023 визначає виключно порядок (на підставі актів) і строки використання попередньої оплати - не пізніше 4 місяців в межах поточного бюджетного року. Проте, означений пункт не визначає строки для повернення суми попередньої оплати у разі її не використання, тобто вказаний пункт не стосується повернення грошових коштів.

Абзац 2 п. 12.7 договору в редакції додаткової угоди № 1 від 08.11.2023 передбачає обов`язок підрядника повернути суму попередньої оплати. Тобто саме абзац 2 стосується повернення попередньої оплати, проте в ньому також не визначено строк, протягом якого не використана попередня оплата має бути повернута підрядником.

Отже, договором № 8К-23 від 08.09.2023 не обумовлено строк протягом якого відповідач зобов`язаний був повернути суму попередньої оплати у разі її не використання.

10.02.2025 Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Еліт" укладено додаткову угоду № 7 відповідно до п. 1, 2 якої замовник і підрядник дійшли взаємної згоди розірвати договір за згодою сторін. Ця додаткова угода вважається укладеною та набирає чинності з моменту її підписання сторонами.

Отже, обов`язок з повернення суми попередньої оплати виник у підрядника тільки після розірвання договору 10.02.2025.

Оскільки, договором № 8К-23 від 08.09.2023 не встановлений строк повернення попередньої оплати, яка не була використана, то строк на її повернення виник з 11.02.2025, після розірвання договору.

11.03.2025 позивач звернувся до відповідача з претензією № 584/0921111/02 щодо повернення попередньої оплати та сплати неустойки за договором № 8К-23 від 08.09.2023. Позивач просив повернути суму попередньої оплати у розмірі 2542497,32 грн негайно. Докази направлення долучені до матеріалів справи.

Відповідач не повернув суму попередньої оплати, що не була використана, в зв`язку з чим вимога позивача в цій частині підлягає задоволенню.

Позивач також просить стягнути з відповідача неустойку у сумі 59658,00 грн, нараховану за період з 22.04.2024-21.10.2024 (з урахуванням заяви позивача про описку у періоді нарахування).

Відповідно до п. 16.2 договору в редакції додаткової угоди № 4.1 від 01.04.2024 за порушення виконавцем строків повернення невідпрацьованих сум попередньої оплати, виконавець за користування грошовими коштами замовника сплачує неустойку в розмірі 0,01% від суми невикористаної попередньої оплати, з урахуванням ПДВ (ПДВ враховується, якщо виконавець є платником ПДВ), що підлягала поверненню, за кожен день затримки такого повернення.

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Частиною 1 ст. 546 Цивільного кодексу України встановлено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися зокрема неустойкою.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 547 Цивільного кодексу України всі правочини щодо забезпечення виконання зобов`язань боржника перед кредитором повинні здійснюватися виключно у письмовій формі.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Позивач помилково ототожнює строк для погашення попередньої оплати (початок перебігу якого він рахує з дати здійснення попередньої оплати) шляхом виконання робіт (підписання актів виконаних робіт) та строк для повернення суми попередньої оплати.

Як уже було зазначено судом вище, договором не було обумовлено строки повернення суми не використаної попередньої оплати, а відповідний обов`язок у відповідача виник з 11.02.2025 (після розірвання договору).

Неустойка була нарахована позивачем за період з 22.04.2024-21.10.2024, тобто до дати розірвання договору і відповідно до виникнення у відповідача зобов`язання повернути суму попередньої оплати. А отже відсутні підстави для стягнення з відповідача неустойки у розмірі 59658,00 грн.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Щодо поданих відповідачем актів: № 1 за січень 2025 на суму 909154,06 грн, № 2 за січень 2025 на суму 1906096,25 грн та довідок про вартість виконаних будівельних робіт.

Суд відзначає, що означені акти не підписані з боку замовника. Доказів направлення актів позивачу до припинення договору суду надано не було. Натомість, акти були первинно відправлені на погодження лише у липні 2025 року, однак не на адресу позивача, а на адресу Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України. І лише після того, як при розгляді даної справи, позивач наголосив на тому, що акти від відповідача ним не отримувались, відповідач направив акти позивачу.

До матеріалів справи долучена відмова позивача від прийняття виконаних робіт № 2477/09 211 11/02-07-4793 від 19.09.2025, з зазначенням підстав для такої відмови.

Відповідачем долучено до матеріалів справи адресовані йому листи позивача № 2061/09 211 11/02-07 від 05.09.2025, № 2084/09 211 11/02-07 від 09.09.2025, в яких повідомлялось про створення комісії для прийняття робіт за договорами, в тому числі спірному та з проханням надання кандидата для участі в комісії та огляду об`єктів та визначення обсягів виконаних робіт.

На засідання комісії представники відповідача не з`явились, що підтверджується протоколом від 28.10.2025. В зв`язку з їх неявкою та відсутністю наданих документів, необхідних для підтвердження фактичних обсягів виконаних робіт, комісія зробила висновок про відсутність підстав на підтвердження обсягів виконаних відповідачем робіт, в тому числі за договором № 8К-23 від 08.09.2023.

Тобто, роботи, зазначені в актах за січень 2025 не були прийняті замовником (позивачем). А тому долучені відповідачем акти не можуть підтвердити виконання робіт. Інших доказів (первинних документів) на підставі яких були складені акти за січень і які б могли підтвердити безпосереднє виконання відповідачем обсягу робіт за договором № 8К-23 від 08.09.2023 суду надано не було. Означені документи також не були подані і на розгляд комісії, організованої саме з метою визначення обсягів фактично виконаних відповідачем за договором № 8К-23 від 08.09.2023 робіт.

Ухвали судів про арешт та вилучення первинних документів не підтверджують обставин щодо обсягу робіт та наявності у позивача станом на липень 2025 року доказів в підтвердження виконання робіт.

Посилання відповідача про передачу всіх документів саме позивачу та відсутність їх копій чи матеріалів на електронних носіях у відповідача судом сприймаються критично. На думку суду, оскільки, належних доказів, обумовлених договором, в підтвердження виконання відповідачем більшого обсягу робіт ніж підтверджено актом за листопад 2024 суду надано не було, то саме відповідач мав надати докази та підтвердити обставин, що ним було виконано більший обсяг робіт, шляхом надання належних та допустимих доказів.

Відповідно до пунктів 3 та 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Приписами ч. 1 ст. 79 Господарського процесуального Кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Враховуючи викладене в сукупності, зважаючи на зміст позовних вимог, обставини, встановлені під час розгляду справи, суд вважає, що позовні вимоги Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області обґрунтовані в частині та підлягають частковому задоволенню.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України підлягають стягненню з відповідача пропорційно сумі задоволених вимог.

Керуючись ст. 129, ст.ст. 237, 238, 240 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Еліт" (03115, м. Київ, вулиця Кучера Василя, 3; ідентифікаційний код 35456735) на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області (03151, м. Київ, вулиця Святослава Хороброго, 11-А; ідентифікаційний код 26345736) суму основного боргу у розмірі 2542497 (два мільйони п`ятсот сорок дві тисячі чотириста дев`яносто сім) грн 32 коп., витрати по сплаті судового збору у розмірі 30509 (тридцять тисяч п`ятсот дев`ять) грн 97 коп.

3. В частині позовних вимог про стягнення пені у розмірі 59658,00 грн - відмовити.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено 28.11.2025

Суддя І.В.Усатенко