ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2025 року

м. Київ

Справа № 922/774/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пєскова В. Г. - головуючого, Жукова С. В., Погребняка В. Я.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (вх. № 7261/2025)

на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 02.09.2025

у справі № 922/774/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Рент Центр"

до Товариства з обмеженою відповідальністю Харківський приватний навчально-виховний комплекс "Ліцей Професіонал"

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

Перед Верховним Судом у цій справі постало питання правомірності закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою учасників боржника на постанову про визнання боржника банкрутом

Обставини справи

1. 21.04.2025 Господарський суд Харківської області відкрив провадження у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Рент Центр" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Харківський приватний навчально-виховний комплекс "Ліцей Професіонал" Харківської області (далі - НВК "Ліцей Професіонал").

2. 09.06.2025 Господарський суд Харківської області постановив ухвалу за результатами попереднього засідання, в якій, зокрема, призначив дату підсумкового засідання суду на 23.06.2025.

3. До Господарського суду Харківської області надійшло клопотання про продовження строку процедури розпорядження майном НВК "Ліцей Професіонал" та відкладення підсумкового засідання, підписане від імені фізичної особи ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1.) та фізичної особи ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ).

4. Заявники стверджували, що вони є засновниками боржника з такими частками у статутному капіталі НВК "Ліцей Професіонал": ОСОБА_1 - 5,37 % та ОСОБА_2 - 49,54 %. Зазначили, що керівник та інші учасники НВК "Ліцей Професіонал" порушують їх права на участь в управлінні товариства та отриманні прибутку від його діяльності. Просили відкласти розгляд справи з метою напрацювання пропозицій щодо санації боржника.

5. 23.06.2025 постановою Господарського суду Харківської області у справі №922/774/25, зокрема, залишено без розгляду клопотання про продовження строку процедури розпорядження майном та відкладення підсумкового засідання. Припинено процедуру розпорядження майном боржника - НВК "Ліцей Професіонал". Припинено повноваження розпорядника майна боржника - арбітражної керуючої Венської О. О. Визнано НВК "Ліцей Професіонал" банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців. Призначено ліквідатором банкрута арбітражну керуючу Венську О. О.

6. Щодо клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 суд першої інстанції зазначив, що заява про продовження строку процедури розпорядження майном та відкладення підсумкового засідання не містить підтвердження повноважень фізичних осіб на звернення до суду, від імені яких вона була подана. Зазначені особи у судове засідання не з`явилися, документів, що підтверджують їхні особи, статус та повноваження ні до заяви, ні під час розгляду справи до суду не надали, кредиторські вимоги до боржника не заявляли.

7. При цьому суд врахував, що у судовому засіданні представник боржника зазначив, що фізичні особи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є учасниками боржника. Разом з тим суд зазначив, що до заяви не додано рішення загальних зборів учасників НВК "Ліцей Професіонал" про обрання уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника. Також, до заяви не доданий план санації боржника із зазначенням конкретних заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, а також пропозицій засновників (учасників) боржника щодо погашення вимог кредиторів, сум і порядку такого погашення.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

8. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як учасники (засновники) НВК "Ліцей Професіонал" звернулися до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просили скасувати постанову Господарського суду Харківської області від 23.06.2025, а справу № 922/774/25 - передати на розгляд Господарського суду Харківської області на стадію розпорядження майном.

9. Свої вимоги заявники апеляційної скарги обґрунтовували тим, що вони сукупно володіють часткою в статутному капіталі НВК "Ліцей Професіонал" у розмірі 54,91% Статутного капіталу боржника. Зазначили, що заява про продовження строку процедури розпорядження майном та відкладення підсумкового засідання була подана до суду першої інстанції з метою напрацювання пропозицій щодо санації боржника та звернення до розпорядника майна про участь у санації боржника.

10. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стверджували, що суд першої інстанції не врахував, що керівник НВК "Ліцей Професіонал" спільно з іншими його учасниками порушують їх права апелянтів на участь в управлінні Товариством, а саме, не збираються на проведення загальних зборів учасників Товариства.

11. Скаржники також вказували, що їм на праві власності належать об`єкти нерухомого майна, за рахунок продажу частини якого можливо погасити вимоги кредиторів; апелянти бажають виступити інвесторами в процедурі санації, а також здійснити інші заходи відновлення платоспроможності боржника.

12. 02.09.2025 Східний апеляційний господарський суд постановив ухвалу про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на постанову Господарського суду Харківської області від 23.06.2025 у справі № 922/774/25.

13. Суд апеляційної інстанції зазначив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не набули статусу учасників справи про банкрутство, не надали суду рішення загальних зборів учасників НВК "Ліцей Професіонал" про обрання уповноваженої особи засновників (учасників) боржника, як і не надали план санації із зазначенням конкретних заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, а також пропозицій засновників (учасників) боржника щодо погашення вимог кредиторів, сум і порядку такого погашення, а оскаржуваною постановою місцевого господарського суду від 23.06.2025 безпосередньо питання про їх права, інтереси та (або) обов`язки не вирішувалося.

14. Зазначене, за висновком суду, має наслідком закриття апеляційного провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

А. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

15. У касаційній скарзі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять скасувати ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 та постанову Господарського суду Харківської області від 23.06.2025 у справі № 922/774/25; справу передати на новий розгляд до Господарського суду Харківської області.

16. Верховний Суд ухвалою від 07.10.2025 відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в частині оскарження постанови Господарського суду Харківської області від 23.06.2025, а ухвалою від 17.10.2025 - відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою зазначених осіб на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 у справі № 922/774/25.

17. Доводи касаційної скарги у частині оскарження ухвали Східного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 полягають у такому:

- справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду - з порушенням порядку визначення складу суду, передбаченого ГПК України, Законом України "Про судоустрій і статус суддів" та Положенням про АСДС України, оскільки протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.07.2025 не містить електронного підпису;

- суд апеляційної інстанції, залишивши без розгляду клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи з підстав відсутності електронних підписів апелянтів на цьому клопотанні, допустив надмірний формалізм, оскільки загальновідомим фактом є те, що з 24.02.2022 в Україні діє правовий режим воєнного стану. Скаржники зазначили, що багато хто з громадян знаходиться на непідконтрольної території, території на якій ведуться бойові дії та за кордоном, здебільшого в європейських країнах, Канаді та США; у зв`язку з цим вони не завжди мають можливість використовувати українські електронні сервіси та користуватися електронними послугами; до касаційної скарги додано документ - Техніко-аналітичне заключення technical and analytical conclusion IECO №008 - 09/25 від 17.09.2025 "щодо використання bogon-мереж у практиці провайдерів США та країн Європи";

- суд апеляційної інстанції повернув клопотання про відкладення розгляду справи заявнику, але в порушення норм процесуального права не постановив відповідну ухвалу та не відобразив рішення про повернення клопотання в резолютивній частині ухвали від 02.09.2025;

- справу розглянуто судом апеляційної інстанції за відсутності заявника - ОСОБА_2 , яку не було повідомлено про дату час і місце судового засідання належним чином. У касаційній скарзі зазначено, що ОСОБА_2 є громадянкою США, проте у матеріалах справи відсутні докази повідомлення зазначеної особи про дату час і місце судового засідання суду апеляційної інстанції 02.09.2025 в порядку передбаченому розділом IX ГПК "Провадження за участю іноземних осіб" та Законом України "Про міжнародне приватне право" та ін.;

- скаржники мають право на апеляційне оскарження постанови Господарського суду Харківської області від 23.06.2025 у цій справі, оскільки про їх права вказано в мотивувальної частини цієї постанови, скаржники є учасниками боржника, які сукупно володіють 54,91 % частки у статутному капіталі боржника та подали до суду заяву про те, що вони бажають виступити інвесторами в процедурі санації боржника.

18. У касаційній скарзі також зазначено, що оскільки ОСОБА_2 є громадянкою США, тобто іноземним інвестором з долею в статутному капіталі 49,54 %, ігнорування прав та інтересів іноземного інвестора під час укладання мирової угоди та її затвердження судом ухвалою від 30.06.2025 порушує Закон України "Про режим іноземного інвестування", статтю 13 Конституції України, статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та міжнародні зобов`язання України.

Б. Касаційне провадження

19. 17.10.2025 Верховний Суд постановив ухвалу про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 у справі № 922/774/25; встановив учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 06.11.2025; витребував з судів попередніх інстанцій матеріали справи № 922/774/25.

20. 25.11.2025 матеріали справи № 922/774/25 надійшли до Верховного Суду.

21. Крім того, 10.11.2025 до Верховного Суду від арбітражної керуючої Венської О. О. надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому заявлено клопотання про поновлення строку на його подання.

22. Відповідне клопотання обґрунтоване тим, що через постійні тривалі повітряні тривоги та частою відсутністю енергопостачання внаслідок руйнації об`єктів енергетичної інфраструктури, віялових та аварійних відключень електроенергії, - прямий доступ до документів та електронних цифрових сервісів, необхідних для підготовки відзиву арбітражного керуючого на касаційну скаргу був суттєво обмежений, а подекуди повністю відсутній. За наведених причин у арбітражної керуючої Венської О. О. була відсутня технічна можливість підготувати та завантажити до підсистеми "Електронний суд" відзив на касаційну скаргу у встановлений судом процесуальний строк.

23. Верховний Суд, розглянувши зазначене клопотання, дійшов висновку про відсутність правових підстав для його задоволення, враховуючи, що повітряні тривоги та стабілізаційні відключення електроенергії не є безперервними, а арбітражною керуючою Венською О. О. не надано жодних доказів на підтвердження того, яким чином зазначені обставини унеможливили вчасне подання відзиву на касаційну скаргу.

24. За наведених мотивів Верховний Суд залишає відзив арбітражної керуючої Венської О. О. без розгляду.

25. Крім того, 28.11.2025 до Верховного Суду надійшов відзив боржника на касаційну скаргу, який також колегія суддів залишає без розгляду з підстав пропуску строку на його подання та відсутності клопотання про його продовження/поновлення.

26. 29.11.2025 ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ) через підсистему "Електронний суд" надіслала до Верховного Суду заяву про приєднання до касаційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

27. Відповідно до статті 297 ГПК України учасники справи мають право приєднатися до касаційної скарги, поданої особою, на стороні якої вони виступали. До касаційної скарги мають право приєднатися також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки. Заяву про приєднання до касаційної скарги може бути подано до початку розгляду справи в суді касаційної інстанції. До заяви про приєднання до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору та докази направлення заяви іншим учасникам справи.

28. Згідно з частинами першою та другою статті 301 ГПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 300 цього Кодексу.

29. Розгляд справ у суді касаційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття касаційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

30. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 118 ГПК України).

31. Оскільки касаційне провадження у цій справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відкрито 17.10.2025, справа розглядається без повідомлення учасників справи, однак заяву про приєднання до касаційної скарги ОСОБА_3 подала лише 29.11.2025, тобто після початку розгляду справи в суді касаційної інстанції у розумінні частини другої статті 301 ГПК України, то таку заяву слід залишити без розгляду як таку, що подана з пропуском процесуального строку.

32. До Верховного Суду надійшло також клопотання ОСОБА_3 про залучення її до участі у цій справі як уповноваженої особи засновників (учасників) боржника.

33. На підтвердження статусу уповноваженої особи засновників (учасників) боржника до клопотання додано копію протоколу загальних зборів учасників НВК "Ліцей Професіонал" від 21.11.2025 № 1/25.

34. Колегія суддів відмовляє у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про залучення її до участі у справі як уповноваженої особи засновників (учасників) боржника, оскільки з огляду на встановлені статтею 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції, Верховний Суд не наділений процесуальними повноваженнями щодо залучення до участі у справі учасників у справі про банкрутство на стадії касаційного розгляду, за винятком можливості вирішення цього питання при розгляді касаційної скарги, поданої особою, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, інтереси та (або) обов`язки в силу положень статті 287 ГПК України.

35. Правова позиція подібного змісту викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2024 у справі № 904/3153/22 (904/4344/22).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

А. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій

36. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що згідно зі статтею 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

37. Предметом касаційного перегляду є ухвала суду апеляційної інстанції, якою закрито апеляційне провадження з розгляду апеляційної скарги засновників боржника на постанову про визнання боржника банкрутом.

Щодо скаржників права на оскарження постанови суду першої інстанції про визнання боржника банкрутом

38. За змістом статей 55, 129 Конституції України, кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Серед основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

39. Разом з тим, реалізація конституційного права, зокрема, на апеляційне оскарження судового рішення, ставиться в залежність від положень відповідних процесуальних норм. Реалізація конституційного права, зокрема, на апеляційне оскарження судового рішення ставиться в залежність від положень відповідних процесуальних норм, в провадженні у справі про банкрутство - норм Господарського процесуального кодексу України та КУзПБ.

40. Відповідно до частини першої статті 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

41. Згідно з частиною першою статті 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

42. Отже, процесуальне законодавство (стаття 254 ГПК України) визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, і поділяє їх на дві групи: 1) учасники справи, 2) особи, які участі у справі не брали, але судове рішення прийнято щодо їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

43. У справі про банкрутство коло осіб, які мають право оскаржити судові рішення, звужено до учасників такої справи задля попередження необґрунтованого втручання інших осіб, які не є учасниками справи, у хід процедури банкрутства.

44. Відповідна правова позиція не має законодавчого відтворення ані в ГПК України, ані в КУзПБ, однак є усталеною під час перегляду справ про банкрутство та викладена суддями судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, зокрема, у постановах від 07.07.2020 у справі № Б-39/27-09, від 11.06.2020 у справі №916/3206/17, від 03.06.2020 у справі №910/18031/14, від 19.05.2020 у справі № 908/2332/19, від 03.03.2020 у справі №904/7965/16, від 20.02.2019 у справі №5005/2329/2011, від 16.01.2020 у справі №911/5186/14.

45. Згідно зі статтею 1 КУзПБ учасниками у справі про банкрутство (неплатоспроможність) є сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, Фонд державного майна України, Національний банк України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника.

46. КУзПБ визначає уповноваженою особою засновників (учасників, акціонерів) боржника - особу, уповноважену вищим органом управління боржника представляти інтереси засновників під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу або у процедурі превентивної реструктуризації.

47. Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 20.05.2021 у справі № 910/24368/14 зазначила, що з огляду на те, що правове регулювання статусу учасників у справі про банкрутство регламентовано як нормами ГПК України, так і спеціальним законом - КУзПБ, зміст правосуб`єктності та особливості процесуального статусу конкретного учасника справи розкриваються шляхом системного тлумачення норм цих законодавчих актів з урахуванням особливостей певної стадії процедури банкрутства.

48. Право на уповноваження такої особи може бути реалізовано вищим органом управління боржника на будь-якій стадії справи про банкрутство, позаяк така правомочність за змістом є спеціальною, виникає саме у зв`язку з відкриттям провадження у справі про банкрутство, безпосередньо не пов`язана з управлінням боржником чи розпорядженням його майном, а отже не зазнає змін через обмеження (зупинення/припинення) корпоративних прав та повноважень органів управління боржника, що застосовуються у такій справі поетапно.

49. За загальним правилом порядок прийняття рішень вищим органом управління боржника з будь-яких питань, в тому числі з обрання уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів), визначається нормами корпоративного права та статутними документами.

50. Таке рішення вищого органу управління боржника, прийняте в регламентованому законом та статутом порядку і оформлене протоколом, є доказом уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) боржника перед третіми особами у справі про банкрутство.

51. У постанові від 20.05.2021 у справі № 910/24368/14 судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що у документі (протоколі, рішенні), яким оформлено рішення вищого органу управління боржника, має бути ідентифіковано особу, уповноважену на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів); зазначено реквізити справи про банкрутство, у якій надано такі повноваження, та застереження щодо обмеження повноважень за умови їх встановлення таким рішенням.

52. Відповідно до частини першої статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" вищим органом товариства є загальні збори учасників.

53. Водночас за сталою практикою судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за наявності у боржника одного учасника (акціонера) він може самостійно здійснювати представництво своїх інтересів у справі про банкрутство або своїм письмовим рішенням уповноважити іншу особу представляти його інтереси в розумінні абзацу двадцять третього статті 1 КУзПБ.

54. У цій справі, як встановив суд апеляційної інстанції, заявники апеляційної скарги є учасниками боржника - НВК "Ліцей Професіонал", які сукупно володіють 54,91 % частки у статутному капіталі боржника.

55. Однак, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не надали суду рішення загальних зборів учасників НВК "Ліцей Професіонал" про обрання уповноваженої особи засновників (учасників) боржника.

56. Таким чином, оскільки на момент подання апеляційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не набули статусу учасників провадження у справі про банкрутство, а тому не були наділені правом на оскарження судових рішень у цій справі.

57. Також, як встановлено судом апеляційної інстанції, до заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не додано план санації із зазначенням конкретних заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, а також пропозицій засновників (учасників) боржника щодо погашення вимог кредиторів, сум і порядку такого погашення.

58. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 264 ГПК України, суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося. Про закриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в касаційному порядку (частина друга статті 264 ГПК України).

59. За встановлених у цій справі обставин відсутності доказів надання скаржникам вищим органом управління боржника повноважень на представництво інтересів його засновників (учасників); недоведеність вирішення оскаржуваним в апеляційному порядку судовим рішенням питання про їх права, інтереси, обов`язки, підтверджує висновок суду апеляційної інстанції про наявність підстав для закриття апеляційного провадження за апеляційною ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України.

Щодо доводів про розгляд справи неповноважним складом суду

60. Скаржники стверджують, що справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду, оскільки протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.07.2025 не містить електронного підпису.

61. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 № 39 з відповідними змінами (далі - Положення) визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах (далі - автоматизована система), яка забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження).

62. Відповідно до Розділу ІІ Положення автоматизована система забезпечує автоматизацію технологічних процесів обробки інформації в суді, в тому числі, розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів), визначення запасного судді, слідчого судді, присяжних та народних засідателів.

63. Відповідно до підпунктів 2.3.1, 2.3.2 пункту 2.3 Положення розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ. Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

64. Підпунктом 2.3.50 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачено, що результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду, що автоматично створюється автоматизованою системою.

65. Одночасно з протоколом автоматизованою системою автоматично формується звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями відповідного суду. Доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями автоматично блокується автоматизованою системою.

66. Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.

67. Так, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.07.2025, справу № 922/774/25 передано на розгляд колегії суддів у складі: Гребенюк Н. В. - головуючий, Слободін М. М., Шутенко І. А.

68. Зазначена колегія суддів Східного апеляційного господарського суду і постановила оскаржувану в касаційному порядку ухвалу.

69. Паперовий примірник протоколу автоматизованого розподілу судової справи містить власноручний підпис начальника відділу документального забезпечення та контролю Східного апеляційного господарського суду, що узгоджується з вимогами пункту 2.3.30 Положення. При цьому це Положення не містить вимог щодо підписання відповідного протоколу електронним цифровим підписом.

70. Як зазначалося вище, Положенням передбачено, що доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями автоматично блокується автоматизованою системою, що спростовує доводи скаржників щодо можливості коригування змісту протоколу.

Щодо доводів про безпідставне залишення без розгляду клопотання заявників апеляційної скарги про відкладення розгляду справи

71. 01.09.2025 на електронну пошту Східного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з посиланням на те, що з адвокатом Заєць С.І., який подавав апеляційну скаргу на постанову Господарського суду Харківської області від 23.06.2025 у справі № 922/774/25, немає зв`язку; інших представників, хто у повному обсязі володіє фактичними обставинами справи, на належному рівні, на теперішній час немає. Представник ОСОБА_1 - адвокат Буняєв О. В. буде брати участь у судовому засіданні в Харківському районному суді Харківської області. До клопотання жодних документів додано не було.

72. Суд апеляційної інстанції, керуючись приписами статті 170 ГПК України, не прийняв до розгляду клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки воно не містило власних електронних підписів заявників апеляційної скарги.

73. При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (частина перша статті 169 ГПК України).

74. Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення встановлено в частинах першій, другій статті 170 ГПК України. Зокрема, передбачено вимоги щодо повного найменування особи, яка подає заяву (клопотання, заперечення), та відомостей про неї; найменування суду, до якого заява (клопотання, заперечення) подається; змісту питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); переліку доданих документів та інших доказів тощо.

75. Письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

76. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (частина четверта статті 170 ГПК України).

77. За змістом частини восьмої статті 42 ГПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

78. Як встановив суд апеляційної інстанції та підтверджується матеріалами справи, на електронну пошту суду надійшло клопотання від ОСОБА_1. та ОСОБА_2. про відкладення розгляду справи, яке не містило електронних підписів заявників.

79. Тож, встановивши відсутність накладення на клопотання електронних підписів заявників, тобто оформлення клопотання з порушенням приписів процесуального закону, суд апеляційної інстанції обґрунтовано залишив його без розгляду.

80. Скаржники вважають, суд апеляційної інстанції допустив надмірний формалізм, зазначаючи про труднощі у користуванні українськими електронними сервісами та електронними послугами, з якими стикаються особи, які перебувають на непідконтрольній Україні території, або на території на якій ведуться бойові дії за, або за кордоном. На підтвердження таких обставин до касаційної скарги додано документ - Техніко-аналітичне заключення technical and analytical conclusion IECO № 008 - 09/25 від 17.09.2025 "щодо використання bogon-мереж у практиці провайдерів США та країн Європи".

81. Верховний Суд неодноразово зазначав про те, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

82. Касаційний суд наголошує, що вимоги щодо необхідності підписання клопотання заявником чи його представником (власноручним чи електронним) не можуть трактуватися як прояв надмірного формалізму, оскільки така вимога чітко визначена наведеними вище приписами ГПК України, як і визначені наслідки недотримання таких вимог - повернення заяв/клопотань без розгляду.

83. При цьому колегія суддів не бере до уваги посилання на труднощі у користуванні українськими електронними сервісами та електронними послугами, як і не досліджує поданий скаржника документ (Техніко-аналітичне заключення technical and analytical conclusion IECO № 008 - 09/25 від 17.09.2025), оскільки у суді апеляційної інстанції скаржники не зазначали про будь-які свої труднощі у користуванні електронними сервісами, як і не надавали жодних доказів на підтвердження таких обставин.

84. Доводи касаційної скарги про те, що суд повернув клопотання про відкладення розгляду без відображення цього рішення в резолютивній частині ухвали від 02.09.2025 колегія суддів відхиляє. Так, із тексту оскаржуваної ухвали вбачається, що суд у її мотивувальній частині зазначив підстави та процесуальні наслідки щодо залишення клопотання без розгляду. Оскільки резолютивна частина судового рішення повинна оцінюватися у взаємозв`язку з її мотивувальною частиною, формальне невідображення відповідного формулювання залишення клопотання без розгляду у резолютивній частині ухвали за наявності повного та однозначного викладення висновків у мотивувальній частині, не свідчить про порушення процесуальних прав скаржників та не вплинуло на законність ухваленого судового рішення.

Щодо доводів про не повідомлення заявника апеляційної скарги - ОСОБА_2 про дату час і місце судового засідання

85. Згідно з частиною першою статті 73 Закону України "Про міжнародне приватне право" іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (далі - іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

86. Відповідно до частини першої статті 365 ГПК України іноземні особи мають такі самі процесуальні права та обов`язки, що і громадяни України та юридичні особи, створені за законодавством України, крім винятків, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

87. У статті 9 ГПК України визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Інформація щодо суду, який розглядає справу, учасників справи та предмета позову, дати надходження позовної заяви (скарги) або будь-якої іншої заяви або клопотання у справі, у тому числі особи, яка подала таку заяву, вжитих заходів забезпечення позову та (або) доказів, стадії розгляду справи, місця, дати і часу судового засідання, руху справи з одного суду до іншого є відкритою та підлягає невідкладному оприлюдненню на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему, та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

88. Статтею 120 ГПК України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

89. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету (офіційної електронної адреси) та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває (частина сьома статті 120 ГПК України).

90. У пункті 2 частини другої статті 258 ГПК України зазначено, що в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку та електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету

91. Так, в апеляційній скарзі було окрім відомостей, що ОСОБА_2 є громадянкою США, зазначалася адреса зазначеної особи - АДРЕСА_1 .

92. Копія ухвали суду апеляційної інстанції про відкриття апеляційного провадження та призначення справи до розгляду від 29.07.2025 була надіслана заявниці апеляційної скарги - ОСОБА_2 на вказану апеляційній скарзі адресу та яку (ухвалу), згідно з даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, отримала представник - Склокіна З.К.

93. Окрім того, зазначена ухвала була надіслана до електронного кабінету представника апелянтів - адвоката Зайця С. І.

94. Як визначено у пунктах 1, 2 частини шостої та частині сьомій статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

95. Отже, за наведених обставин та з врахуванням приписів статті 242 ГПК України ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги.

96. Колегія суддів враховує, що скаржники заперечують не факт повідомлення ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, а спосіб такого повідомлення, не вказуючи при цьому жодної конкретної норми процесуального закону, яку, на їх думку, у цьому випадку порушив суд апеляційної інстанції.

97. Тож доводи про не повідомлення заявника апеляційної скарги - ОСОБА_2 про дату час і місце судового засідання не підтвердилися.

98. У касаційній скарзі також зазначено, що оскільки ОСОБА_2. є громадянкою США, тобто іноземним інвестором з долею в статутному капіталі 49,54 %, ігнорування прав та інтересів іноземного інвестора під час укладання мирової угоди та її затвердження судом ухвалою від 30.06.2025 порушує Закон України "Про режим іноземного інвестування", статтю 13 Конституції України, статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та міжнародні зобов`язання України.

99. Касаційний суд не надає оцінки таким аргументам касаційної скарги, оскільки ухвала суду першої інстанції від 30.06.2025 у цій справі не є предметом цього касаційного провадження.

100. Отже, переглянувши оскаржуване судове рішення в межах наведених у касаційній скарзі доводів, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для його зміни чи скасування.

101. У цій справі Верховний Суд дійшов висновку, що скаржникам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

102. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін, а скаргу - без задоволення.

103. За змістом частини першої статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

104. Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення - залишенню без змін.

В. Розподіл судових витрат

105. Оскільки суд дійшов висновку, що касаційні скарги задоволенню не підлягають і підстав для скасування оскаржуваних судових рішень не вбачається судові витрати відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на скаржників.

Керуючись статтями 297, 300, 301, пунктом 1 частини першої статті 308, статтями 309, 315 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_3 про приєднання до касаційної скарги залишити без розгляду.

2. Клопотання ОСОБА_3 про залучення до участі у справі як уповноваженої особи засновників (учасників) боржника залишити без задоволення.

3. Касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити без задоволення.

4. Ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 у справі № 922/774/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Пєсков

Судді С. Жуков

В. Погребняк