УХВАЛА

м. Київ

26.11.2025Справа № 910/7726/25

За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа"

до ОСОБА_1

про визнання загальних зборів такими, що не відбулисьДРПОУ 39997727)

суддя: Ягічева Н.І.

без виклику учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулось з позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" (далі - ОСББ "Львівська площа", позивач) до ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , відповідач) про визнання загальних зборів ОСББ "Львівська площа" такими, що не відбулись 28.05.2025 о 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що загальні збори, які скликались ініціативною групою співвласників ОСББ "Львівська площа", та на яких вирішувались питання, зокрема, обрання головою загальних зборів ОСОБА_1 , обрання нового складу правління ОСББ "Львівська площа", та затвердження Статуту ОСББ "Львівська площа" у новій редакції, були проведені з порушенням процедури, передбаченої Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків" та Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", тому, на думку позивача, наявні усі підстави вважати, що ці збори є такими, що не відбулись.

Разом із позовною заявою позивач подав заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом встановлення заборони на здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа", які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 23.06.2025 р. у справі № 910/7726/25 задоволено заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" про забезпечення позову.

Проте, 12.08.2025 Північним апеляційним господарським судом вказана ухвала була скасована.

13.08.2025 позивач подав заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом встановлення заборони на здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу - ОСББ "Львівська площа", які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Заява про забезпечення позову мотивована тим, що позивачу стало відомо про розміщення 28.07.2025 на будинку за адресою: АДРЕСА_1 повідомлення про прийняті на загальних зборах ОСББ "Львівська площа" рішення від 28.05.2025. Зокрема, за результатами голосування було обрано головою загальних зборів ОСОБА_1 (квартира АДРЕСА_1 ) та уповноважено її підписати протокол загальних зборів; обрано новий склад правління ОСББ "Львівська площа"; затверджено Статут ОСББ "Львівська площа" в новій, запропонованій редакції, та уповноважено голову загальних зборів на його підписання.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 14.08.2025 р. у справі № 910/7726/25 задоволено заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" про забезпечення позову.

Заборонено здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, буд. 24А, ідентифікаційний код 44909983), які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2025, ухвалу Господарського суду м. Києва від 14.08.2025 скасовано.

Ухвалою від 26.08.2025 господарський суд міста Києва задовольнив самовідвід судді Коткова О.В. від розгляду справи № 910/7726/25; матеріали справи № 910/7726/25 передав особі, відповідальній за проведення автоматизованого розподілу справ між суддями.

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи № 910/7726/25 між суддями 27.08.2025 року справу передано на розгляд судді Ягічевій Н.І.

Ухвалою від 28.08.2025 суддя Ягічева Н.І. прийняла справу до свого провадження та призначила до розгляду на 23.09.2025.

Ухвалою від 22.09.2025 провадження у справі зупинено до повернення матеріалів справи із Верховного суду.

До Господарського суду міста Києва 23.10.2025 повернулися матеріали справи № 910/7726/25.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2025 об`єднано в одне провадження справи № 910/7726/25 та № 910/12791/25.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.10.2025 поновлено провадження по справі, підготовче засідання призначено на 25.11.2025.

В підсистемі «Електронний суд» 06.11.2025 позивачем сформовано заяву про забезпечення позову в якій заявник просить суд вжити захід забезпечення позову, шляхом встановлення заборони державним реєстраторам на здійснення реєстраційних дій в частині зміни керівника та установчих документів до відомостей про юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська площа», які містяться у Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" посилається на те, що після проведення 28.05.2025 р. оспорюваних загальних зборів, у разі здійснення реєстраційних дій на підставі спірного протоколу зборів може настати фактична зміна керівника, складу органів управління та змісту Статуту ОСББ. У такому випадку новообрані особи отримають повноваження діяти від імені об`єднання, подавати документи, укладати договори, відкривати рахунки, управляти майном і представляти ОСББ у відносинах з державними органами. Це спричинить не лише поглиблення вже заподіяного порушення, але й створить нові юридичні наслідки, усунення яких вимагатиме додаткових процесуальних дій - зокрема, окремого оскарження реєстраційних записів і відновлення правомірного складу органів управління. Отже, рішення, яке буде прийняте за результатами розгляду поданого позову, виконати буде неможливо або його виконання буде утрудненим.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.11.2025 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову також суд не вбачав необхідності для розгляду цієї заяви у судовому засіданні із викликом сторін.

25.11.2025 в підсистемі «Електронний суд» позивачем сформовано заяву про забезпечення позову в якій заявник просить суд вжити захід забезпечення позову, шляхом встановлення заборони державним реєстраторам на здійснення реєстраційних дій в частині зміни керівника та установчих документів до відомостей про юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська площа», які містяться у Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" посилається на те, що після проведення 28.05.2025 р. оспорюваних загальних зборів, у разі здійснення реєстраційних дій на підставі спірного протоколу зборів може настати фактична зміна керівника, складу органів управління та змісту Статуту ОСББ. У такому випадку новообрані особи отримають повноваження діяти від імені об`єднання, подавати документи, укладати договори, відкривати рахунки, управляти майном і представляти ОСББ у відносинах з державними органами. Це спричинить не лише поглиблення вже заподіяного порушення, але й створить нові юридичні наслідки, усунення яких вимагатиме додаткових процесуальних дій - зокрема, окремого оскарження реєстраційних записів і відновлення правомірного складу органів управління. Отже, рішення, яке буде прийняте за результатами розгляду поданого позову, виконати буде неможливо або його виконання буде утрудненим.

Також заявник вказує, 12.11.2025 року ОСОБА_1 особисто звернулась до Департаменту (Центру) надання адміністративних послуг Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для внесення змін до відомостей про юридичну особу стосовно зміни установчого документа, керівника та інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою. У доданому до заяви витязі з ЄДР також міститься запис про повторну відмову у реєстраційній дії від 20.11.2025, що свідчить про друге звернення щодо внесення ідентичних змін.

Також позивач просив розгляд заяви про забезпечення позову провести в судовому засіданні із викликом сторін.

Так, за змістом ч.ч. 1, 3, 4 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні із викликом сторін.

Дослідивши подану Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачеві або іншим особам здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Водночас, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів та, вживаючи заходи забезпечення позову, слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Аналогічні правові висновки щодо застосування статей 136, 137 ГПК України викладені у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі №910/20479/17, від 14.06.2018 у справі №916/10/18, від 23.06.2018 у справі №916/2026/17, від 16.08.2018 у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19 та від 26.10.2020 у справі №907/477/20.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно зі статтями 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У заяві про забезпечення позову позивач посилається на те, що 28.05.2025 р. були проведено загальні збори співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська площа», які, на його думку, були проведені з порушенням статуту, на яких може бути прийнято рішення, що стане підставою для зміни правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська площа» та статуту і проведення відповідних реєстраційних дій.

Тобто фактичною підставою для подання заяви про забезпечення позову є незгода Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Львівська площа» з рішенням вищого органу управління, яким є загальні збори останнього.

Позивачем не було наведено достатніх належних та допустимих у розумінні положень Господарського процесуального кодексу України доказів наявності обставин, які б дійсно могли призвести до ускладнення виконання судового рішення по справі у разі задоволення позову.

Також заявником не надано доказів стосовно адекватності та співмірності вказаного заходу забезпечення позову заявленим вимогам.

Заява про забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях заявника.

Посилання заявника на те, що 12.11.2025 року ОСОБА_1 особисто звернулась до Департаменту (Центру) надання адміністративних послуг Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для внесення змін до відомостей про юридичну особу стосовно зміни установчого документа, керівника та інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою, суд повторно зазначає, що рішення суду підлягає безумовному виконанню у визначеному законодавством порядку та строки.

Посилання скаржника на те, що невжиття заходів забезпечення може унеможливити поновлення порушених прав та інтересів позивача є тільки його припущеннями, які не підтверджуються належними доказами.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "Право на ефективний засіб юридичного захисту" встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, в разі задоволення позову.

За таких обставин, оцінивши доводи заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості, співмірності та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів учасників судового процесу, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Суд звертає увагу заявника, порівнявши примірники заяв від 06.11.2025 та 25.11.2025 поданих ОСББ «Львівська площа» про вжиття заходів забезпечення позову, подані в межах справи №910/7726/25, судом виявлено, що вони є ідентичними за своїм змістом, мотивування обох заяв збігається дослівно. Єдина відмінність даних заяв полягає у тому, що 12.11.2025 року ОСОБА_1 особисто звернулась до Департаменту (Центру) надання адміністративних послуг Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для внесення змін до відомостей про юридичну особу стосовно зміни установчого документа, керівника та інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою.

Проте, такі дії відповідача є аналогічними з діями останнього про які зазначено у заяві про забезпечення позову від 06.11.2025.

Зловживання процесуальними правами є можливим, якщо внаслідок реалізації права створюється перешкода у вирішенні завдань судочинства. Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні "схожі" на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків.

Керуючись статтями 136, 137, 139, 140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

2. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (26.11.2025 року) та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складання.

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА