ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" жовтня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/2317/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шатернікова М.І.

при секретарі судового засідання Цірук О.М.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Куп`янської окружної прокуратури Харківської області (63601, Харківська обл., Куп`янський район, смт. Шевченкове, вул. Центральна, 9а; ідент. код ЄДРПОУ/умовний код ) в інтересах держави в особі

позивача 1 - Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (63701, Харківська область, м. Куп`янськ, пр-т. Конституції, 3; ідент. код 44758728);

позивача 2 - Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області (63701, Харківська область, м. Куп`янськ, пр-т. Конституції, 3; ідент. код 44758728)

до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Системний електронний експорт" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, 9/11, офіс 502; ідент. код 41683896)

про визнати недійсним пункт договору та стягнення 2 365 773,27 грн

за участю представників:

прокурора - Хряк О.О.

позивача 1 Кизим Т.В.

позивача 2 Кизим Т.В.

відповідача Силаков М.А.

ВСТАНОВИВ:

Куп`янська окружна прокуратура Харківської області звернулась до Господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області та Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області (позивачі) з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Системний електронний експорт" (відповідач), в якій просить суд: визнати недійсним пункт 2.1 договору поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024, укладеного між Виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Системний електронний експорт" в частині включення суми ПДВ 20% у розмірі 2 033 778,57 грн до ціни за товар: пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони "Кречет" (Виріб 9С905) за ДК 021:2015:35720000-7 Системи розвідки, спостереження, виявлення цілі та рекогносцировки; стягнути з ТОВ "Системний електронний експорт" на користь Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області грошові кошти у розмірі 2 365 773,27 грн, з яких: 2 033 778,57 грн - безпідставно збережені кошти сплаченого ПДВ (основний борг); 58 425,85 грн - 3% річних; 273 384,42 грн - інфляційних втрат.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.07.2025 прийнято позовну заяву Куп`янської окружної прокуратури Харківської області до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/2317/25, розгляд якої призначено за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження, призначено підготовче засідання на "31" липня 2025 р. о 12:30.

У поясненнях по справі (вх. 16942 від 22.07.2025) перший позивач зазначив, що договір поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 було укладено з метою нагального забезпечення військових підрозділів, що виконують завдання із захисту територіальної цілісності України, належного виконання бойових завдань зі знищення повітряних цілей та нагальною потребою у здійсненні закупівлі у зв`язку з виникненням об`єктивних обставин, що унеможливлюють дотримання замовником строків для проведення закупівлі із застосуванням відкритих торгів або електронного каталогу. За результатами закупівлі UA-2024-06-11-007236-a, без використання електронної системи, на підставі укладеного між виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області (Замовник) та ТОВ "Системний електронний експорт" (Постачальник) Договору поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 , було поставлено Замовнику товар: пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905) в кількості 1 шт., який у подальшому було передано військовій частині НОМЕР_1 . Опрацюванням загальнодоступних джерел інформації - сайту Постачальника ТОВ "Системний електронний експорт" (https://see-radars.com/presentations/5-Krechet ukr.pdf) встановлено, що пункт управління тактичної групи ППО (ПУТГ) «Кречет» призначений для автоматизованого управління підрозділами протиповітряної оборони, мобільними вогневими групами протиповітряної оборони при вирішенні завдань захисту військових об`єктів, об`єктів критичної інфраструктури та угрупувань військ від ударів засобів повітряного нападу. ПУТГ «Кречет» застосовується для автоматизації задач управління діями вогневих засобів протиповітряної оборони, мобільних вогневих груп та обробки радіолокаційної інформації в умовах масованих нальотів у будь-який час доби та при різних погодних умовах. Інтегрує та управляє роботою: до 5 цифрових РЛС, до 10 вогневих груп ППО, до 4-х засобів виявлення (прожекторів). А відтак, керуючись нормами пункту 32 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» податкового кодексу України, до ціни товару за Договором № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 безпідставно включено податок на додану вартість, чим порушено вказані приписи закону, і як наслідок, в умовах воєнного стану, завищено вартість товарів на суму 2 033 963,10 грн. За таких підстав, Куп`янська міська військова адміністрація Куп`янського району Харківської області підтримує позовні вимоги прокуратури про визнання недійсним пункту 2.1 договору поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 в частині включення суми ПДВ 20% у розмірі 2 033 778,57 грн до ціни за товар, а також про стягнення з ТОВ "Системний електронний експорт" на користь виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області грошові кошти у розмірі 2 365 773,27 грн, з яких: 2 033 778,57 грн - безпідставно збережені кошти сплаченого ПДВ (основний борг); 58 425,85 грн - 3% річних; 273 384,42 грн - інфляційних втрат.

Пояснення аналогійного змісту попереднім подані до суду від другого позивача у справі (вх.16948 від 22.07.2025) відповідно до яких виконавчий комітет Куп`янської міської ради Харківської області вважає позовні вимоги прокурора законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

28.07.2025 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву (вх. 17380), у якому відповідач заперечив проти задоволення позовних, посилаючись на те, що приписи п. 32 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» податкового кодексу України стосуються ПДВ виключно з імпорту товарів, натомість ТОВ "Системний електронний експорт" не ввозив товар на митну територію України, оскільки є вітчизняним виробником поставленого товару, тому їх застосування до укладеного між сторонами договору неможливе. Більш того, відповідно до експертного висновку № К-621 від 11.07.2025 Київської торгово-промислової палати, спірний поставлений по договору № 1005/П/2024/58 товар згідно з Основними правилами інтерпретації класифікації товарів відповідають коду: 8526 92 00 90. В той же час, вказаний код УКТ ЗЕД у переліку пункту 29 частини першої ст. 1 ЗУ "Про оборонні закупівлі" не міститься. Отже в позовній заяві не наведено доказів того, що поставлений товар підпадає під дію приписів норм ПК України. Одночасно відповідач наголошує, що другий позивач, як учасник господарських правовідносин, самостійно включив до ціни товару ПДВ, самостійно сплатив ціну товару із ПДВ, а тепер намагається стягнути сплачений ПДВ за рахунок коштів відповідача, а отже задоволення позову призведе до порушення принципів належного урядування, заборони суперечливої поведінки та втручання держави в право на мирне володіння майном. Оскільки спірні правовідносини стосуються саме податку на додану вартість, а не ціни товару, за рахунок якої формується прибуток товариства. Тобто враховуючи правову природу спірної суми, фактично задоволення позовних вимог призведе до подвійного стягнення, оскільки відповідач задекларував та сплатив вказаний ПДВ до Державного бюджету, що підтверджуються податковою накладною відповідача. Тобто кошти були сплачені до Державного бюджету України відповідно до вимог Податкового кодексу України, а тому ніяк не є набутим або збереженим майном за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набутим майном).

У відповіді на відзив (вх. 17654 від 31.07.2025) прокурор наголосив, що виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області придбано у ТОВ «Системний електронний експорт» пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905), згідно з Договором № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024, з метою підвищення ефективності протиповітряного покриття військ (сил) і об`єктів і об`єктів критичної інфраструктури в операційній зоні ОТУ «Харків» ОСУВ «Хортиця» для потреб Збройних Сил України та військових частин, однак за ціною, до якої протиправно та безпідставно включено податок на додану вартість в сумі 2 033 963,10 гривень. З аналізу даних тактико-технічних характеристик пункту управління та положень ПК України вбачається, що операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України вищевказаних пунктів управління тактичної групи ППО для потреб Збройних Сил України та інших військових формувань, які беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі та стримуванні збройної агресії Російської Федерації, відноситься до операцій, що звільнені від оподаткування ПДВ. Одночасно прокурор не погоджується з доводами відповідача щодо тверджень відносно коду кваліфікації товару: 8526 92 00 90. Так, згідно Закону України "Про Митний тариф України" та Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), відповідно до товарних підпозицій: - 8526 10 00 відносяться радіолокаційні прилади: 8526 10 00 10 - для цивільної авіації; 8526 10 00 90 - інші; - 8526 92 00 відноситься радіоапаратура дистанційного керування: 8526 92 00 10 - для цивільної авіації; 8526 92 00 90 - інша. Так, експертом зроблено висновок, без належного тому обґрунтування, що ПУГГ ППО «Кречет» відповідає лише коду 8526 92 00 90, натомість дані, які встановлені експертизою відносно Пункту управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (виріб 9С905) свідчать про те, що постачання на митній території України вищевказаних пунктів управління тактичної групи ППО відноситься саме до операцій, що звільнені від оподаткування ПДВ, так як його характеристики підпадають під відповідні коди товарів, зазначені в підпункті 5 пункті 32 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України. Оскільки ПУТГ ППО «Кречет» застосовується для автоматизації задач управління діями вогневих засобів протиповітряної оборони, мобільних вогневих груп та обробки радіолокаційної інформації в умовах масованих нальотів у будь-який час доби та при різних погодних умовах. Пункт управління тактичної групи ППО «Кречет» включає в себе, в т.ч. інтегрований радіолокаційний комплекс на базі цифрової: засоби зв`язку та телекомунікації; засоби виявлення та підсвічування цілей у нічний час (прожектори); засоби захисту інформації.

У підготовчому засіданні 31.07.2025 у справі постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання в порядку п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України на 28 серпня 2025 року об 11:00 год.

У підготовчому засіданні 28.08.2025 у справі постановлено протокольну ухвалу про продовження строку проведення підготовчого провадження на 30 днів до 06.10.2025 р. в порядку ч. 3 ст. 177 ГПК України та про відкладення підготовчого засідання в порядку п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України на 11 вересня 2025 року о 14:00 год.

У підготовчому засіданні 11.09.2025 у справі постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання в порядку п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України на 18 вересня 2025 року о 12:30 год.

У підготовчому засіданні 18.09.2025 р. було постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на "25" вересня 2025 р. о 15:30, в порядку передбаченому п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України.

У судовому засіданні 25.09.2025 р. було постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні до 02.10.2025 р. о 13:30, в порядку ч. 2 ст. 216 ГПК України.

У судовому засіданні 02.10.2025 після стадії судових дебатів, суд, керуючись ст. 219, 234 ГПК України, оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та постановив про відкладення ухвалення та проголошення судового рішення у справі № 922/2317/25, визначивши дату судового засідання 03.10.2025 року.

У порядку ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, в судовому засіданні 03.10.2025 судом проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно перевіривши матеріали справи та дослідивши надані учасниками судового процесу докази, суд встановив наступне.

Виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області () проведено процедуру закупівлі UA-2024-06-11-007236-a, без використання електронної системи, щодо закупівлі пункту управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905) вартістю 12 203 778,57 грн. Джерело фінансування кошти місцевого бюджету.

Як наголошує прокурор, при проведенні закупівлі: Поставка пункту управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» за ДК 021:2015:35720000-7 Системи розвідки, спостереження, виявлення цілі та рекогносцировки, виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області (замовник другий позивач) було опубліковано обґрунтування укладення Договору відповідно до підпункту 4 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 (зі змінами) (далі - Особливості). Зокрема, Замовником зазначено, що згідно розпорядження начальника Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області від 11 червня 2024 року № 303 «Про придбання товарів без застосування процедури відкритих торгів та/або електронного каталогу», листа-звернення від військової частини України.

За результатами закупівлі UA-2024-06-11-007236-a, без використання електронної системи, 11.06.2024 між Виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області (замовник) та ТОВ "Системний електронний експорт" (відповідач, постачальник) було укладено Договір поставки № 1005/П/2024/58, за умовами якого постачальник зобов`язався поставити замовнику товар: пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905) за ДК 021:2015:35720000-7 Системи розвідки, спостереження, виявлення цілі та рекогносцировки, а Замовник прийняти і оплатити такий товар (п. 1.1 договору).

Асортимент, найменування, технічні характеристики, кількість та ціна товару визначається згідно специфікацій, які є Додатками до цього Договору (п. 1.2 договору).

Згідно Додатку 1 до Договору № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 (специфікація № 1 на закупівлю товару) постачальник зобов`язаний поставити 1 комплект: пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905), код ДК 35720000-7.

Відповідно до п. 2.1 договору ціна визначена у Договорі з урахуванням всіх витрат, податків та зборів постачальника становить: 12 203 778,57 грн (дванадцять мільйонів двісті три тисячі сімсот сімдесят вісім грн. 57 коп.), в т.ч. ПДВ 2 033 963,10 грн (два мільйони тридцять три тисячі дев`ятсот шістдесят три грн. 10 коп).

Джерело фінансування: місцевий бюджет (п. 2.3 Договору).

Пунктом 6.1 договору встановлено, що право власності на поставлену партію товарів переходить від постачальника до замовника з моменту фактичної передачі товару закладам замовника за належним чином оформленими видатковими накладними.

Місце поставки: 63701, Харківська область, м. Куп`янськ (п. 6.3 договору).

Відповідно до звіту про виконання Договору про закупівлю (дата формування звіту 03.07.2024) за вказаним договором № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 Виконавчим комітетом на користь ТОВ «Системний електронний експорт» за поставлений товар сплачено 12 203 778,57 грн, в т.ч. ПДВ 2 033 963,10 грн.

На виконання умов договору відповідач поставив обумовлений товар за договором, що не заперечується ні позивачами, ні відповідачем.

Відповідно до акту приймання-передачі майна від 01.07.2024 Пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905) в кількості 1 шт. передано військовій частині НОМЕР_1 .

Звертаючись з цим позовом до суду, Куп`янська окружна прокуратура зазначила і з чим погоджуються позивачі, що Виконавчим комітетом Куп`янської міської ради Харківської області, з метою підвищення ефективності протиповітряного покриття військ (сил) і об`єктів критичної інфраструктури в операційній зоні ОТУ «Харків» ОСУВ «Хортиця», згідно з договором № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 придбано у ТОВ «Системний електронний експорт» для потреб Збройних Сил України та військових частин пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони "Кречет" (Виріб 9С905) за ціною, до якої протиправно та безпідставно включено податок на додану вартість в сумі 2 033 963,10 гривень. Оскільки пункт 2.1 договору № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 2 033 963,10 грн суперечить положенням підпунктів 4, 5 пункту 32 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України, бо придбаний товар за цим договором відноситься до пристроїв (певні складові даного виробу), що звільняються від оподаткування ПДВ, про що достеменно знав відповідач, як виробник такого товару.

Таким чином, предметом спору у цій справі є вимога прокурора про визнання недійсним пункту договору в частині включення до ціни договору суми ПДВ та стягнення з відповідача безпідставно включеного ПДВ в розмірі 2 033 963,10 грн. Крім того, оскільки ТОВ "Системний електронний експорт" в добровільному порядку грошові кошти на користь виконавчого комітету в розмірі ПДВ не повернули, прокурором нараховано та заявлено до стягнення, з посиланням на приписи ч. 2 ст. 625 ЦК України, разом зі стягненням з відповідача безпідставно збережених коштів у вигляді надмірно сплаченого ПДВ, також і компенсаційні виплати у розмірі 3 % річних від простроченої суми зобов`язання з урахуванням інфляційних витрат, а саме: 273 384,42 грн інфляційного збільшення, розрахованого за період липень 2024 - травень 2025; 58 425,85 грн - 3 % річних, розрахованих за період 28.06.2024 - 12.06.2025.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з ч. 3 вказаної статті прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У даному випадку прокурор, звертаючись до суду, другим позивачем визначив Виконавчий комітет Куп`янської міської ради, як замовника закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. При цьому орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать, зокрема, органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Окрім того, Законом України "Про Збройні Сили України" визначено, що Україна, враховуючи необхідність забезпечення власної воєнної безпеки та оборони, усвідомлюючи свою відповідальність у справі підтримання міжнародної стабільності, як суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава має Збройні Сили України із необхідним рівнем їх бойової готовності та боєздатності.

Забезпечення національної безпеки українського суспільства є однією з найважливіших функцій держави, основні завдання із захисту суверенітету і територіальної цілісності якої покладаються на Збройні Сили України. Успішні дії останніх безпосередньо залежать від рівня їх матеріально-технічного забезпечення.

Куп`янська міська рада, як орган місцевого самоврядування, виступає головним розпорядником бюджетних коштів, за рахунок яких було здійснено закупівлю товару за договором. Вона наділена повноваженнями щодо отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету. При цьому рада зобов`язана забезпечувати ефективне та раціональне використання бюджетних коштів, що сприяє запобіганню порушенням інтересів держави у сфері бюджету та публічних закупівель.

У позові прокурор зазначає, що порушення інтересів держави у спірних відносинах полягає в тому, що договір між другим позивачем та відповідачем був укладений всупереч вимогам законодавства щодо визначення ціни товару з включенням податку на додану вартість, що призвело до безпідставного витрачання бюджетних коштів.

Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (у разі її встановлення) оспорюваного пункту договору, на підставі якого ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає.

З огляду на викладене у даному випадку звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно-значимого питання щодо належного розпорядження бюджетними коштами з метою захисту інтересів держави.

При цьому суд констатує, що враховуючи, що позивачі самостійно не звернулись до суду з вимогою про захист свого порушеного права і не мала наміру цього робити, суд дійшов висновку, що прокурор обґрунтовано довів наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави у цьому спорі.

Частиною 1 статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, згідно з якою, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. При цьому недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини (ст. 217 ЦК України).

Разом з тим при застосуванні наведених положень статей Цивільного кодексу України слід враховувати, що умова договору, щодо якої ставиться вимога про визнання її недійсною, не може бути істотною умовою договору, оскільки в такому випадку правочин має бути визнаний недійсним в цілому. Подібний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 910/22319/16.

Наразі судом враховано, що податок на додану вартість, хоч і включається до ціни товару, однак, не є умовою про ціну (істотною умовою) в розумінні цивільного та господарського законодавства, оскільки не може встановлюватися за погодженням сторін. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 916/2478/20, від 03.12.2021 у справі № 910/12764/20 та від 09.06.2022 у справі № 912/1052/21.

Згідно зі ст. 628, 638 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Зокрема, при укладенні договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити ціну, яка є істотною умовою господарського договору.

Ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України. За згодою сторін у господарському договорі може бути передбачено доплати до встановленої ціни за продукцію (роботи, послуги) вищої якості або виконання робіт у скорочені строки порівняно з нормативними (ч. 5 ст. 180 ГК України).

Відповідно до статті 11 Закону України "Про ціни і ціноутворення" вільні ціни встановлюються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін на всі товари, крім тих, щодо яких здійснюється державне регулювання цін.

Отже сторони на договірних засадах передбачають формування ціни за договором.

У даному випадку сторони договору погодили, що у ціну розрахункової одиниці вартості товару включено сплату ПДВ.

Податок на додану вартість визначено у підпункті 14.1.178 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України як непрямий податок, що нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V цього Кодексу. За своєю правовою сутністю ПДВ є часткою новоствореної вартості та сплачується покупцем (замовником послуг).

Пунктами 30.1 - 30.4, 30.9 ст. 30 ПКУ унормовано, що податкова пільга - це передбачене податковим та митним законодавством звільнення платника податків від обов`язку щодо нарахування та сплати податку та збору, сплата ним податку та збору в меншому розмірі за наявності підстав, визначених п. 30.2 цієї статті. Підставами для надання податкових пільг є особливості, що характеризують певну групу платників податків, вид їх діяльності, об`єкт оподаткування або характер та суспільне значення здійснюваних ними витрат.

Як вбачається з договору, в пункті 2.1 сторони погодили, що у ціну цього договору включається сплата ПДВ у сумі 2 033 963,10 грн.

Разом з тим пунктами 4, 5 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України встановлено, що тимчасово, на період проведення антитерористичної операції та/або здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, та/або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства, звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України:

- товарів оборонного призначення, визначених такими згідно з пунктом 29 частини першої статті 1 Закону України "Про оборонні закупівлі", що класифікуються за такими групами, товарними позиціями та підкатегоріями УКТ ЗЕД із вказівкою відповідних УКТ ЗЕД;

- товари, кінцевим отримувачем яких відповідно до сертифіката кінцевого споживача або згідно з умовами договору визначено правоохоронні органи, Міністерство оборони України, Збройні Сили України та інші військові формування, добровольчі формування територіальних громад, утворені відповідно до законів України, інші суб`єкти, що здійснюють боротьбу з тероризмом відповідно до закону та/або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації проти України, підприємства, які є виконавцями (співвиконавцями) державних контрактів (договорів) з оборонних закупівель із зазначенням визначеного переліку УКТ ЗЕД товару.

Серед перерахованих видів товарів у пункті четвертому, п`ятому визначено, зокрема товарну підпозицію УКТ ЗЕД 8517 69; товарну підкатегорію 8526 10 00 90.

У разі здійснення операцій, звільнених від оподаткування податком на додану вартість відповідно до підпунктів 4 і 5 цього пункту (в частині постачання товарів за державними контрактами (договорами) з оборонних закупівель), положення пункту 198.5 статті 198 та статті 199 цього Кодексу не застосовуються щодо таких операцій.

Тобто, наведеними правовими нормами визначено перелік суб`єктів (отримувачів), товарів, операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України яких тимчасово, на період проведення антитерористичної операції та/або здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, та/або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства, звільняються від оподаткування податком на додану вартість.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, предметом договору поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2025 є Пункт управління тактичної групи протиповітряної оборони «Кречет» (Виріб 9С905). На сайті постачальника ТОВ "Системний електронний експорт" зазначено, що пункт управління тактичної групи ППО (ПУТГ) «Кречет» призначений для автоматизованого управління підрозділами протиповітряної оборони, мобільними вогневими групами протиповітряної оборони при вирішенні завдань захисту військових об`єктів, об`єктів критичної інфраструктури та угрупувань військ від ударів засобів повітряного нападу. ПУТГ «Кречет» застосовується для автоматизації задач управління діями вогневих засобів протиповітряної оборони, мобільних вогневих груп та обробки радіолокаційної інформації в умовах масованих нальотів у будь-який час доби та при різних погодних умовах. Інтегрує та управляє роботою: до 5 цифрових РЛС, до 10 вогневих груп ППО, до 4-х засобів виявлення (прожекторів).

Як стверджує прокурор, сферами застосування даного Виробу є: 1) батарейний командирський пункт зенітної ракетної, зенітної ракетноартилерійської батареї Сухопутних військ, Повітряних Сил, Військовоморських Сил; 2) пункт управління ППО критичних об`єктів; 3) пункт управління підрозділу радіотехнічних військ. А з аналізу кожну тактико-технічної характеристики пункту управління тактичної групи ППО (ПУТГ) «Кречет», вбачається, що певні складові даного виробу звільняються від оподаткування ПДВ. Зокрема, Виріб 9С905, включає в себе інтегрований радіолокаційний комплекс на базі цифрової:

- засоби зв`язку та телекомунікації, що належить до апаратури для передачі та приймання голосу, зображень та іншої інформації, включаючи апаратуру для комунікації в мережі дротового або бездротового зв`язку, апаратури прослуховування направленої дії, радіостанцій ультракороткохвильового і короткохвильового діапазону військового призначення, розвідувально-сигнальної апаратури, їх частин і приладдя, що класифікуються у товарній під позиції УКТ ЗЕД 8517 69, абз. 4 пп. 5 п. 32 пр. 2 р. XX «Перехідні положення» Податкового Кодексу України;

- засоби виявлення та підсвічування цілей у нічний час (прожектори) та засоби захисту інформації, що належить до радіоелектронних засобів виявлення та протидії безпілотним літальним апаратам, що класифікуються у товарній позиції 8543 згідно з УКТ ЗЕД, та радіолокаційних приладів, що класифікуються у товарній підкатегорії 8526 10 00 90 згідно з УКТ ЗЕД, абз. 9, 10 пп. 5 п. 32 пр. 2 р. XX «Перехідні положення» Податкового Кодексу України.

Крім того, прокурор наголошує, що основні тактико-технічні характеристики товару включають в себе автоматичний прийом та обробку від інтегрованих бойових засобів ППО формалізованої інформації, засоби зв`язку та передачі даних: Станція супутникового зв`язку - УКХ радіостанція, що також належить до апаратури для передачі та приймання голосу, зображень та іншої інформації, включаючи апаратуру для комунікації в мережі дротового або бездротового зв`язку, апаратури прослуховування направленої дії, радіостанцій ультракороткохвильового і короткохвильового діапазону військового призначення, розвідувально-сигнальної апаратури, їх частин і приладдя, що класифікуються у товарній підпозиції УКТ ЗЕД 8517 69, абз. 4 пп. 5 п. 32 пр. 2 р. XX «Перехідні положення» Податкового Кодексу України.

Водночас, дослідивши надані прокурором документи до позовної заяви, судом встановлено, що на підтвердження тверджень прокурора щодо можливості застосування до всього товару (Виріб 9С905) в цілому підпозицій та підкатегорії унормованих п. 32 пр. 2 р. XX «Перехідні положення» Податкового Кодексу України, прокурором не надано суду жодних доказів.

УКТ ЗЕД скорочення від Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності. Вона розроблена на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу. УКТ ЗЕД співпадає з Гармонізованою системою на рівні шести знаків, а з Комбінованою номенклатурою ЄС на рівні восьми знаків товарного коду.

Суть класифікації товарів полягає у тому, що кожному товару, який переміщують через кордон, присвоюються 10-значний код. Це роблять для того, щоб однозначно ідентифікувати товар, визначити ставку мита та заходи контролю, які потрібно застосувати. Кожному коду товару відповідає певна ставка мита. УКТ ЗЕД разом зі ставками мит складають Митний тариф України, який затверджений Законом України «Про Митний тариф України».

Десятизначний код товару включає: код товарної групи (перші 2 цифри); код товарної позиції (перші 4 цифри); код товарної підпозиції (перші 6 цифр); код товарної категорії (перші 8 цифр); код товарної підкатегорії (перші 10 цифр).

На спростування доводів прокурора та позивачів стосовно належності товару за спірним правочином до переліку товарів, які звільнені тимчасово від оподаткування податком на додану вартість, відповідачем надано до матеріалів справи експертний висновок № К-621 від 11.07.2025 Київської торгово-промислової палати, в якому згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) в редакції Додатку до Закону України від 19 жовтня 2022 року № 2697-ІХ «Про Митний тариф України», з урахуванням «Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (наказ Державної митної служби України від 14 грудня 2022 року № 543), встановлено, що пункти управління тактичної групи протиповітряної оборони «КРЕЧЕТ» (виріб 90905) в двох виконаннях: Мобільний варіант виконання (виріб 90905), без встановлення на причеп, Стаціонарний варіант виконання (виріб 90905C), згідно з Основними правилами інтерпретації класифікації товарів відповідають коду: 8526 92 00 90 Радіолокаційні та радіозондувальні прилади (радари), радіонавігаційні прилади та радіоапаратура дистанційного керування: - інші: -- радіоапаратура дистанційного керування - інші (а.с. 138).

Натомість, жодних доказів необхідності та правомірності віднесення товару за спірним договором вцілому до коду товару згідно з УКТ ЗЕД 8526 10 00 90 чи 8517 69 прокурором не надано. Натомість у наданій Головним управлінням ДПС у Харківській області відповіді від 17.09.2025 на запит прокуратури про надання інформації від 08.09.2025 №60-3004ВИХ-25, ДПС проінформувала що, достовірність нарахування податкових зобов`язань з ПДВ та/або правомірність застосування режиму звільнення від оподаткування ПДВ може бути встановлена виключно за результатами проведення відповідних перевірок, передбачених ПКУ.

Виходячи з наведеного вище, суд вважає безпідставними посилання прокурора на підпункти 4, 5 пункту 32 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України в якості підстав вважати, що товар за спірним договором належить до переліку товарів, які звільняються від оподаткування податком на додану вартість.

За таких обставин, враховуючи наведене вище, приймаючи до уваги те, що наявними в матеріалах справи доказами спростовуються доводи прокурора стосовно віднесення товару за спірним договором до переліку товарів, операції з поставки яких тимчасово звільнені від оподаткування податком на додану вартість, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для визнання недійсним пункту 2.1 договору поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість 20% в розмірі 2 033 778,57 грн.

Згідно з частинами 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у частині 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них

Однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до статті 2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд зауважує, що стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Отже, позовні вимоги прокурора про визнання недійсним пункту 2.1 договору купівлі-продажу №108 від 27.11.2023 в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість 20% в розмірі 33332,80 грн не підлягають залишенню.

Частиною 1 статті 1212 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

З огляду на викладене, суд констатує, що грошові кошти, які було сплачено за договором поставки № 1005/П/2024/58 від 11.06.2024 у сумі 2 033 778,57 грн не є такими, що набуті без належної правової підстави, а отже, не можуть бути стягнуті з відповідача на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України, тому в цій частині позовні вимоги також не підлягають до задоволення. А відтак і не підлягає задоволенню вимога прокурора про стягнення 273 384,42 грн інфляційних нарахувань та 58 425,85 грн 3 % річних, як похідна вимога до основної суми стягнення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що доводи прокурора є необґрунтованими та безпідставними, а тому позов не підлягає до задоволення.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги не підлягають до задоволення, витрати, які понесені прокуратурою у зв`язку із розглядом цієї справи покладається на прокуратуру та їй не відшкодовуються.

Разом з цим, суд зазначає наступне.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який наразі продовжено.

За змістом статей 10, 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до вимог частини 6 статті 233 Господарського процесуального кодексу України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів.

Згідно з ст.26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

При цьому, згідно Рекомендацій прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.

Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Разом з цим, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

При цьому, суди повинні забезпечувати безпеку учасників судового провадження, запобігти створенню перешкод для реалізації ними права на судовий захист та визначених законом процесуальних прав в умовах воєнного стану, коли реалізація учасниками справи своїх прав і обов`язків є суттєво ускладненою.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право особи на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

За приписами статті 8 Конституції України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26 липня 2007 року; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08 грудня 2016 року).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ", в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що [..] очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах "Савенкова проти України", no. 4469/07, від 02 травня 2013 року, "Папазова та інші проти України", no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15 березня 2012 року).

У статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Здійснюючи тлумачення положень Конвенції, ЄСПЛ у своїх рішеннях указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ашингдейн проти Великої Британії").

У місті Харкові, де розташований Господарський суд Харківської області, постійно оголошуються повітряні тривоги, під час яких суддя та працівники апарату суду мають перебувати в укриттях з метою уникнення загрози життю та здоров`ю.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу "Увага всім" та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал "повітряна тривога").

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).

Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал "повітряна тривога" та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

При цьому обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі №910/2116/21 (910/12050/21).

За таких обставин, враховуючи поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, а також у зв`язку з відпусткою судді Шатернікова М.І. з 07.10.2025 до 18.11.2025 року, суд був вимушений вийти за межі строку, встановленого частиною 6 статті 233 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 20, 73, 74, 86, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Куп`янської окружної прокуратури Харківської області (63601, Харківська обл., Куп`янський район, смт. Шевченкове, вул. Центральна, 9а; ідент. код ЄДРПОУ/умовний код ) в інтересах держави в особі позивача 1 - Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (63701, Харківська область, м. Куп`янськ, пр-т. Конституції, 3; ідент. код 44758728); позивача 2 - Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області (63701, Харківська область, м. Куп`янськ, пр-т. Конституції, 3; ідент. код 44758728) до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Системний електронний експорт" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, 9/11, офіс 502; ідент. код 41683896) про визнати недійсним пункт договору та стягнення 2 365 773,27 грн - відмовити.

2. Витрати зі сплати судового збору залишити за прокурором.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ст. 241 ГПК України).

Відповідно до ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне рішення складено "19" листопада 2025 р.

Суддя М.І. Шатерніков