РІШЕННЯ

Іменем України

26 листопада 2025 року м. Чернігівсправа № 927/648/25

Господарський суд Чернігівської області у складі судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши за правилами загального позовного провадження справу

за позовом: Прилуцької окружної прокуратури, код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ,

в інтересах держави в особі: Чернігівської обласної ради, код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , АДРЕСА_2

відповідач 1: ІНФОРМАЦІЯ_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 , АДРЕСА_2

відповідач 2: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_3

про визнання недійсним договору та зобов`язання вчинити дії

За участю:

від відповідача-1: ОСОБА_4 ,

від відповідача-2: ОСОБА_5 ,

від прокуратури: ОСОБА_6 .

У судовому засіданні відповідно до ч. 6 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України оголошені вступна та резолютивна частини рішення.

Прокурор звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 з позовом в інтересах держави в особі: ІНФОРМАЦІЯ_3 до відповідачів: ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , у якому просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , укладений 27.02.2024 між ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) та ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ), що посвідчений приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , та зареєстровано в реєстрі за №189, а також зобов`язати ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) повернути територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в особі ІНФОРМАЦІЯ_3 об`єкт малої приватизації - комплекс будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 .

У позовні заяві прокурор просить визнати поважними причини неподання разом з поданням позовної заяви доказів, а саме: протоколу про тимчасовий доступ до речей і документів з додатками, що буде складено слідчим відділу СУ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області після здійснення тимчасового доступу до речей і документів на підставі ухвали Новозаводського районного суду міста Чернігова від 28.05.2025, протоколу огляду оптичного носія, що буде наданий операторами телекомунікаційного зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » (код ЄДРПОУ НОМЕР_5 , АДРЕСА_5 ), ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » (код ЄДРПОУ НОМЕР_6 , АДРЕСА_6 ), які є володільцями інформації до якої надано тимчасовий доступ, інших документів, отриманих у ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000045 від 26.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. З ст. 365-2 КК України, постанови про надання дозволу на розголошення відомостей досудового розслідування, винесеної слідчим з метою подання вказаних доказів суду у даній справі та встановити судом додатковий та достатній строк для їх подання.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірний договір укладений внаслідок протиправної поведінки та антиконкурентних узгоджених дій під час участі в аукціонах з приватизації ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , а тому, на думку прокурора, підлягає визнанню недійсним як такий, що завідомо суперечить інтересам держави та суспільства з умислу однієї сторони - ОСОБА_3 .

Ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 30.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 22 липня 2025 року; сторонам встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті спору.

14 липня 2025 року до суду від відповідача-1 ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач-1 просить суд відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

У зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_1 у відпустці, судове засідання, призначене на 22 липня 2025 року на 10:30 годину, не відбулось.

21 липня 2025 року від прокуратури надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових документів.

22 липня 2025 року до суду від відповідача-2 ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач-2 просить суд відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

22 липня 2025 року до суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача-1, у якій прокуратура не погодилась з запереченнями викладеними у відзиві на позовну заяву.

22.07.2025 Прилуцька окружна прокуратура через підсистему «Електронний суд» подала до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 , та заборонити ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та третім особам вчиняти дії, направлені на розбирання комплексу будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 .

Автоматизованою системою документообігу ІНФОРМАЦІЯ_2 для розгляду заяви визначено суддю ОСОБА_11

24.07.2025 Прилуцька окружна прокуратура через підсистему «Електронний суд» подала до суду клопотання про уточнення заяви про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 та заборонити ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та третім особам вчиняти дії, направлені на розбирання комплексу будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 та продаж будівельних матеріалів, отриманих від його розбирання (демонтажу).

Ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 25 липня 2025 року (суддя ОСОБА_11 ) заяву Прилуцької окружної прокуратури про вжиття заходів забезпечення позову задоволено; ухвалено накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 ; ухвалено заборонити ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та третім особам вчиняти дії, направлені на розбирання комплексу будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 та продаж будівельних матеріалів, отриманих від його розбирання (демонтажу).

29 липня 2025 року до суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача-2, у якій прокуратура не погодилась з запереченнями викладеними у відзиві на позовну заяву.

29 липня 2025 року від відповідача-1 ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшло заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 05 серпня 2025 року призначено підготовче засідання на 09 вересня 2025 року.

12 серпня 2025 року від прокуратури надійшло пояснення у справі.

12 серпня 2025 року та 18 серпня 2025 року від відповідача-1 ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшли письмові пояснення.

09 вересня 2025 року від відповідача-2 ОСОБА_3 надійшло клопотання про залучення третіх осіб.

У судовому засіданні 09 вересня 2025 року суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача-2 про залучення третіх осіб, суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні на 07 жовтня 2025 року.

06 жовтня 2025 року від відповідача-2 надійшло клопотання про долучення доказів.

У судовому засіданні 07 жовтня 2025 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 28 жовтня 2025 року.

У судовому засіданні 28 жовтня 2025 року суд перейшов до розгляду справи по суті, прокурор підтримав позовні вимоги, представник відповідача-1 та представник відповідача-2 заперечив щодо позовних вимог; суд відклав судове засідання з розгляду справи по суті на 26 листопада 2025 року.

Розглянувши подані документи і матеріали, вислухавши пояснення повноважних представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив наступне.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірний договір укладений внаслідок протиправної поведінки та антиконкурентних узгоджених дій під час участі в аукціонах з приватизації ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , а тому, на думку прокурора, підлягає визнанню недійсним як такий, що завідомо суперечить інтересам держави та суспільства з умислу однієї сторони - ОСОБА_3 .

Відповідач-1 заперечив стосовно позовних вимог та просить відмовити у їх задоволенні, зокрема з наступних підстав:

- сторонами договору купівлі-продажу було дотримано процедуру, визначену законодавством для укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації;

- прокурор звернувся до суду із цим позовом із пропуском строку позовної давності, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

Відповідач-2 заперечив стосовно позовних вимог та просить відмовити у їх задоволенні, зокрема з наступних підстав:

- прокурором до позовної заяви не додано доказів щодо антиконкурентності дій учасників аукціону;

- прокурором до позовної заяви не додано належних доказів на підтвердження обставин недобросовісності придбання відповідачем спірного нерухомого майна.

Обставини, які є предметом доказування у справі. Докази, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

Рішенням 12 сесії 8 скликання ІНФОРМАЦІЯ_3 № 14-12/VІІІ від 29.11.2022 об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , включено до Переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, що підлягають приватизації.

Згідно додатку до вказаного рішення об`єкт незавершеного будівництва, розташований на земельній ділянці ІНФОРМАЦІЯ_6 , площею 1,0711 га з кадастровим номером :04:003:0945, підлягає приватизації через електронний аукціон, під розбирання, початкова вартість продажу визначається за результатами незалежної оцінки майна, балансоутримувачем даного майна є ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому доручено здійснити приватизацію даного об`єкта.

Відповідно до інформації ІНФОРМАЦІЯ_1 №02-171 від 07.03.2025 ринкова вартість об`єкта незавершеного будівництва на момент приватизації визначена на підставі висновку про вартість майна суб`єкта оціночної діяльності- ПП « ОСОБА_12 » від 31.07.2023, наданого за результатами проведення звіту про незалежну оцінку вказаного майна на підставі укладеного між ІНФОРМАЦІЯ_1 та ПП « ОСОБА_12 » договору на проведення незалежної оцінки майна № 22 від 25.04.2023.

Згідно висновку про вартість майна: об`єкту незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд, що знаходяться по АДРЕСА_4 , ПП « ОСОБА_12 » від 31.07.2023, затвердженого ІНФОРМАЦІЯ_1 11.08.2023, об`єктом оцінки є об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд (запроектовані як центральна районна лікарня), що включає в себе 5 окремо розташованих будівель з прибудовами, а саме: головний корпус А-5 будівельна готовність 40%, знос 46 %; головний корпус А1-4 будівельна готовність 40 %, знос 46 %; прибудова А2-2 будівельна готовність 40 %, знос 46 %; головний корпус А1-4 будівельна готовність 40 %, знос 46 %; харчовий блок Б-1 будівельна готовність 20 %, знос 39 %; харчовий блок Б-1 будівельна готовність 20 %, знос 39 %; станція лікувального газопостачання В-1 будівельна готовність 45 %, знос 39 %; трансформаторна підстанція Г-1 будівельна готовність 51 %, знос 38 %; котельня Д-1 будівельна готовність 20 %, знос 36 %; самотічний напірний колектор № 1 готовність не встановлена, знос 45 %, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 . Загальна площа всіх приміщень об`єкта - 15952,21 м?. Дата будівництва - 1997 рік. Об`єкт недобудований, роботи з консервації не проводились.

Мета оцінки - визначення вартості майна для цілей бухгалтерського обліку та визначення розміру збитків, нанесених територіальній громаді за час перебування об`єкта у приватній власності.

Станом на 23.08.2022 ринкова вартість ОНБ становить 1 795 446,62 грн, розмір збитків, нанесених територіальній громаді, складає 608 625,98 грн.

Позивач у позовній заяві зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 02.01.2024 звернулося до ІНФОРМАЦІЯ_2 з позовною заявою до ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_7 » (колишнього власника ІНФОРМАЦІЯ_8 згідно договору купівлі-продажу ОНБ комплексу будівель і споруд районної лікарні від 15.02.2017, через невиконання умов якого ІНФОРМАЦІЯ_8 було повернуто ІНФОРМАЦІЯ_1 та скасовано державну реєстрацію відповідно до рішення ІНФОРМАЦІЯ_2 від 17.11.2021 у справі № 927/856/21) про відшкодування збитків у сумі 608 625,98 грн, завданих територіальній громаді за час перебування майна в приватній власності. Рішенням ІНФОРМАЦІЯ_2 від 14.03.2024 у справі № 927/26/24 позов задоволено, з ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_7 » в дохід обласного бюджету стягнуто 608 625,98 грн.

З метою проведення приватизації ОНБ наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 № 120 від 04.10.2023 створено аукціонну комісію з підготовки до приватизації об`єкта незавершеного будівництва, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області - комплекс будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 .

Умови продажу об`єкта малої приватизації розроблені аукціонною комісією та затверджені наказом ІНФОРМАЦІЯ_9 від 16.10.2023 № 125, зокрема:

- оголошено електронний аукціон з продажу об`єкта незавершеного будівництва комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 на 30.10.2023;

- затверджено стартову ціну об`єкта для продажу на аукціоні з умовами - 1 795 446,62 грн без ПІДВ;

- затверджено стартову ціну об`єкта для продажу на аукціоні із зниженням стартової ціни - 897 723,31 грн без ПДВ;

- затверджено стартову ціну об`єкта для продажу на аукціоні за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій і повторному аукціоні за методом покрокового зниження стартової ціни і подальшого подання цінових пропозицій - 897 723,31 грн без ПДВ;

- при укладанні договору купівлі-продажу об`єкта приватизації з покупцем на ціну продажу об`єкта буде нараховано ПДВ у розмірі 20 %;

- покупець компенсує ІНФОРМАЦІЯ_1 грошові кошти, пов`язані із виконанням заходів з оцінки об`єкта в сумі 13 500 грн без ПДВ, виготовлення технічної документації на об`єкт приватизації - 28 025 грн, державної реєстрації речових прав - 1 200 грн без ПДВ на р/р UА0020716, банк одержувача - ІНФОРМАЦІЯ_10 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 , протягом 30 днів з дня підписання договору купівлі-продажу об`єкта.

На підставі вказаного рішення 19.10.2023 оголошено проведення електронного аукціону №SPE001-UA-954 зі стартовою ціною лоту 1 795 446,62 грн, який згідно протоколу про результати аукціону від 29.10.2023 відмінено у зв`язку з відсутністю учасників.

Після цього, 29.10.2023 оголошено проведення електронного аукціону № SPE001- UА-886 зі зниженням стартової ціни 897723,31 грн, який згідно протоколу про результати аукціону від 31.10.2023 відмінено у зв`язку з відсутністю учасників.

Наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 01.11.2023 №142 затверджено протокол засідання аукціонної комісії з підготовки до приватизації, оголошено електронний аукціон з продажу об`єкта, та затверджено умови, на яких здійснюється приватизація об`єкта, зокрема:

- стартова ціна об`єкта на аукціоні з умовами - 1 795 446,62 грн без ПДВ;

- стартова ціна об`єкта на аукціоні із зниженням стартової ціни - 897 723,31 грн без ПДВ;

- стартова ціна об`єкта за методом покрокового зниження стартової ціни - 897 723,31 грн без ПДВ;

- при укладенні договору купівлі-продажу передбачено нарахування пені у розмірі 20 %;

- покупець компенсує ІНФОРМАЦІЯ_9 кошти, пов`язані із виконанням заходів з оцінки об`єкта в сумі 13 500 грн.

На підставі вказаного рішення 04.11.2023 оголошено проведення електронного аукціону №SPE001-UA-196 зі стартовою ціною лоту 1 795 446,62 грн.

У проведенні аукціону прийняли участь 2 учасники:

- ОСОБА_8 (ІПН НОМЕР_7 ), з остаточною ціновою пропозицією в 3 раунді - 3 100 001,00 грн без ПДВ;

- ОСОБА_9 (ІПН НОМЕР_8 ), з остаточною ціновою пропозицією в 3 раунді - 2 500 001,00 грн без ПДВ.

З урахуванням цінових пропозицій переможцем аукціону, згідно протоколу від 27.11.2023, визнано ОСОБА_8 .

За результатами аукціону, наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 30.11.2023 №167 затверджено протокол проведення аукціону від 27.11.2023 та вирішено здійснити приватизацію об`єкта ОСОБА_8 за ціною 3 720 001,20 грн. з ПДВ.

Однак ОСОБА_8 не сплатив ціну продажу об`єкта приватизації у встановлений строк, у зв`язку з чим 26.12.2023 ІНФОРМАЦІЯ_1 складено акт про несплату переможцем аукціону ціни продажу об`єкта.

У зв`язку з цим, наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 03.01.2024 №3 затверджено протокол проведення аукціону від 26.12.2023 та вирішено здійснити приватизацію об`єкта ОСОБА_9 за ціною 3 000 001,20 грн. з ПДВ.

Однак, ОСОБА_9 також не сплатив ціну продажу об`єкта приватизації у встановлений строк, у зв`язку з чим 24.01.2024 ІНФОРМАЦІЯ_1 складено акт про несплату переможцем аукціону ціни продажу об`єкта.

Враховуючи викладене, ІНФОРМАЦІЯ_1 24.01.2024 оголошено проведення електронного аукціону №SPE001-UA-844 зі стартовою ціною лоту (зі зниженням) 897 723,31 грн.

У проведенні аукціону прийняли участь 4 учасники:

- ОСОБА_10 ( НОМЕР_9 ), з остаточною ціновою пропозицією в 3 раунді 1140000,00 грн без ПДВ;

- ОСОБА_13 (IПH2854в10375), з остаточною ціновою пропозицією в 3 раунді - 1140000,00 грн без ПДВ;

- ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_4 ), з остаточною ціновою пропозицією в 3 раунді - 1532000,00 грн без ПДВ;

- ОСОБА_14 (ІПН НОМЕР_10 ), з остаточною ціновою пропозицією в 3 раунді 1130000,00 грн без ПДВ.

За результатами аукціону, наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 08.02.2024 №19 затверджено протокол проведення аукціону від 02.02.2024 та вирішено здійснити приватизацію об`єкта шляхом продажу переможцю аукціону ОСОБА_3 за ціною 1 838 400,00 грн з ПДВ (1 532 000 грн та 306 400 грн ПДВ).

27.02.2024 між ІНФОРМАЦІЯ_11 , в інтересах якого діє ІНФОРМАЦІЯ_1 , з однієї сторони, та ОСОБА_3 укладено договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 (далі - Договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024), посвідчений приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та зареєстрований у реєстрі за №189.

Згідно розділу 1 Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024, яким визначено мету та предмет Договору, вказано, що відповідно до рішення ІНФОРМАЦІЯ_3 від 29.11.2022 № 14-12/VI «Про включення об`єкта незавершеного будівництва до переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, Чернігівської області, що підлягають приватизації», наказу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 01.11.2023 № 142 «Про затвердження протоколу засідання аукціонної комісії з продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 », наказу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 08.02.2024 №19 «Про приватизацію об`єкта незавершеного будівництва - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 », Протоколу про результати електронного аукціону №SPE001-UA-20240124- 63844, сформованого електронно-торговою системою « ІНФОРМАЦІЯ_12 » 02.02.2024 о 13:07:01, продавець зобов`язується передати у власність покупцю об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до п. 1.2 Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024, об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 в цілому мають загальну площу 15 952,1 м2, що відповідає технічним даним, зазначеним у технічному паспорті, складеному 01.12.2022 ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_13 ». Самовільні переобладнання або реконструкції приміщень не проводились. Об`єкт приватизації, що є предметом цього договору, розташований на земельній ділянці площею 1,0711 га, кадастровий номер земельної ділянки :04:003:0945. Земельна ділянка не входить до складу об`єкта приватизації, тому питання землекористування покупець вирішує самостійно в установленому чинним законодавством порядку після переходу до покупця права власності на об`єкт приватизації.

Об`єкт приватизації належить в цілому на праві комунальної власності територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в особі ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Витягом з реєстру речових прав на нерухоме майно, виданого 26.06.2023 за №336946485 та інформація про який внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 23.06.2023 номер відомостей про речове право: 50762388; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 107 (п. 1.3 Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024).

Пунктом 2.1 Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024 передбачено, що покупець сплатив 1 838 400 грн, у тому числі ПДВ 306 400 грн, у повному обсязі за придбаний об`єкт приватизації до укладання цього договору, протягом 20 робочих днів з дня формування протоколу про результати електронного аукціону.

Розділом 3 Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024 визначено умови передачі об`єкта приватизації та набуття права власності покупця.

Так, відповідно до п. п. 3.1 - 3. 4 Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024, передбачено, що передача об`єкта приватизації покупцю здійснюється продавцем у 3-х денний строк після укладення даного договору купівлі-продажу за умови сплати покупцем у повному обсязі ціни продажу об`єкта приватизації.

Передача об`єкта приватизації продавцем і прийняття його покупцем засвідчуються актом приймання-передачі, який підписується сторонами та скріплюється їх печатками.

Право власності на об`єкт приватизації, що є предметом цього договору, переходить до покупця після сплати в повному обсязі ціни продажу об`єкта та з дня державної реєстрації права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, відповідно до ч. 4 статті 334 ЦК України.

На підставі вищевказаного, 27.02.2024 між ІНФОРМАЦІЯ_1 (продавець) та ОСОБА_3 (покупець) підписано акт прийому-передачі об`єкта спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, за яким продавець передає, а покупець приймає у власність об`єкт малої приватизації - об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 .

Право власності на об`єкт незавершеного будівництва зареєстровано ОСОБА_3 27.02.2024, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 423878869 від 23.04.2025.

Прокурор у позовній заяві зазначає, що у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000045 від 26.06.2024 встановлено факти, що підтверджуються зібраними доказами, які вказують, що учасники електронного аукціону №SPE001-UA-196, оголошеного 04.11.2023, та електронного аукціону № SPE001-UA-844, оголошеного 24.01.2024, щодо продажу спірної нерухомості - комплексу будов та споруд під розбирання діяли не самостійно, а узгоджували свої дії та не змагалися між собою, що є обов`язковою умовою участі у конкурентних процедурах, а відтак дії останніх є антиконкурентними узгодженими діями, тобто діями, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів, що становлять порушення законодавства про захист економічної конкуренції (п. 1 ст. 50 Закон України «Про захист економічної конкуренції»).

Прокурор зазначає, що вжиттю заходів представницького реагування слугувало встановлення прокурором у діях ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 антиконкурентних узгоджених дій

Прокурор стверджує, що ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 є пов`язаними особами у розумінні абзацу 4 ст. 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції» (пов`язаними особами є юридичні та/або фізичні особи, які спільно або узгоджено здійснюють господарську діяльність, у тому числі спільно або узгоджено чинять вплив на господарську діяльність суб`єкта господарювання. Зокрема, пов`язаними фізичними особами вважаються такі, які є подружжям, батьками та дітьми, братами та (або) сестрами. Можливість однієї чи більше (декількох) пов`язаних юридичних та/або фізичних осіб чинити вирішальний вплив - спосіб відносин між суб`єктами господарювання, що характеризується відсутністю в особи, стосовно якої здійснюється вплив, здатності завжди незалежно (самостійно) визначати свою господарську поведінку на ринку).

В електронному аукціоні № SPE001-UA-844 зареєстровано 4 учасники:

1. ОСОБА_14 з пропозицією 901 500 грн;

2. ОСОБА_10 з пропозицією 922 000 грн;

3. ОСОБА_13 з пропозицією 1 008 977,23 грн;

4. ОСОБА_3 з пропозицією 1 532 000 грн.

Прокурором у позовній заяві зазначено про наявність «схеми» участі в аукціонах №SPE001-UA-196 та № SPE001-UА-844 пов`язаних між собою учасників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , в якій прокурором зазначено про те, що:

- ОСОБА_8 , беручи участь в аукціоні не мав реальних намірів на придбання об`єкта приватизації за запропонованою ним остаточною ціновою пропозицією,

- наявність знайомства учасників аукціону, спілкування засобами телефонного зв`язку, узгодження свої дії мій ними,

- завчасну домовленість учасників аукціону про подальші дії після перемоги ОСОБА_3 на аукціоні з придбання майна,

Прокурор у позовній заяві зазначає, що таким чином ОСОБА_3 , як переможець електронного аукціону № SPE001-UA-844, у незаконний спосіб одержав право на укладення договору не на конкурентних засадах, придбав об`єкт приватизації - об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 за Договором купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024 за результатами аукціонів №SPE001-UA-196 та №SPE001-UА-844, в яких вчиняв антиконкурентні узгоджені дії з ОСОБА_9 .

Прокурор у позовній заяві зазначає про наявність неправомірної домовленості між учасниками аукціонів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , що призвели до обмеження конкуренції та спотворення результатів аукціонів.

Прокурор у позовній заяві зазначає, що ринкову вартість ОНБ, що підлягав приватизації, визначено відповідно до висновку про вартість майна суб`єкта оціночної діяльності - ПП « ОСОБА_12 » від 31.07.2023, відповідно до якого ринкова вартість об`єкту незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , станом на 23.08.2022, становить 1 795 446,62 грн. Поряд з цим, у ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000045 від 26.06.2024, з метою визначення ринкової вартості об`єкта незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , постановою слідчого СВ Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області від 15.08.2024 призначено судову будівельно-оціночну експертизу. Відповідно до висновку судового експерта ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_14 » ОСОБА_15 № 48/08 від 05.09.2024, за результатами проведеної оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи, дійсна ринкова вартість об`єкту незавершеного будівництва - комплексу будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 , станом на 27.02.2024 (дату укладення Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024) становить 32 911 394,44 грн.

Прокурор також посилається на те, що у кримінальному провадженні №0000045 від 26.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 365-2 КК України, здійснюється досудове розслідування у тому числі й з приводу зловживання своїми повноваженнями приватним виконавцем (суб`єктом оціночної діяльності), що виразилися у заниженні оціночної вартості об`єкта незавершеного будівництва - комплексу будов та споруд, що був відчужений (кримінальне провадження №0000049 від 14.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, яке відповідно до постанови про об`єднання матеріалів досудових розслідувань від 30.04.2025 об`єднано в одне провадження за № 0000045). Що на думку прокурора підтверджує, що об`єкт спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, що підлягав приватизації відчужено за значно заниженою ціною, чим завдано шкоди інтересам держави, зокрема інтересам територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області. Укладення Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024 за результатами аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації №SPE001-UA-196 та №SPE001-UA-844 у яких учасники вчиняли антиконкурентні узгоджені дії, у зв`язку з чим він, на думку прокурора, є таким, що суперечить інтересам держави і суспільства, а об`єкт відчужено за значно нижчою ціною, ніж ринкова вартість об`єкта малої приватизації - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 станом на момент його укладення, встановлено у ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000045 від 26.06.2024 та підтверджується зібраними доказами у вказаному кримінальному проваджені, у тому числі за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених главою 21 Кримінального процесуального кодексу України, які відповідно до вимог ст. 222 Кримінального процесуального кодексу України використовуються у даній справі та долучені до позовної заяви.

Стосовно наявності підстав для представництва у суді прокурором інтересів держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_3 , прокурор зазначив, що інтереси держави у даному випадку полягають у порушенні під час проведення приватизації об`єкта малої приватизації об`єкта незавершеного будівництва - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , проведеної ІНФОРМАЦІЯ_1 та продажу об`єкта приватизації ОСОБА_3 .

Прилуцькою окружною прокуратурою відповідно до абз. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» листами від 25.03.2025 №54-77-2259вих-25 та від 25.04.2025 №54-77-3034вих-25 поінформовано ІНФОРМАЦІЯ_15 про встановлені порушення під час проведення приватизації об`єкта малої приватизації.

Прокурор у позовній заяві зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_11 проігноровано вказані листи окружної прокуратури та не надано жодної відповіді, що свідчить про усвідомлену пасивну поведінку ІНФОРМАЦІЯ_3 та неналежне здійснення своїх повноважень.

Листами від 30.01.2025 № 54-77-789вих-25 та від 05.03.2025 № 54-77- 1699вих-25 та від 25.04.2025 №54-77-3034вих-25 поінформовано також ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке є уповноваженим органом обласної ради, який забезпечує реалізацію повноважень останньої по управлінню та розпорядженню майном спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, про встановлені порушення під час проведення приватизації об`єкта малої приватизації: об`єкта незавершеного будівництва - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , проведеної ІНФОРМАЦІЯ_1 та продажу об`єкта приватизації ОСОБА_3 .

Згідно відповіді ІНФОРМАЦІЯ_1 від 24.04.2025 № 02-290 встановлено, що за результатами розгляду листа окружної прокуратури, правові підстави для визнання недійсними договору купівлі-продажу та повернення майна до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області відсутні.

Прокурор у позовній заяві зазначає, що уповноваженими органами у розумний строк жодних заходів до відновлення порушеного права не вжито, що зумовлює необхідність негайного втручання прокурора для захисту державних інтересів у цих правовідносинах.

Прокурор у позовній заяві зазначає, що органом, уповноваженим державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах ( ІНФОРМАЦІЯ_11 ), допущено нездійснення необхідного захисту - не вжито жодних заходів, у тому числі шляхом пред`явлення до суду позову про визнання недійсним Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024 як такого, що суперечить інтересам держави з умислу однієї сторони договору - ОСОБА_3 , і застосування наслідків недійсності договору у вигляді стягнення всього одержаного ним за договором на користь територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області в особі ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З огляду на викладене, враховуючи обізнаність ІНФОРМАЦІЯ_3 про порушення інтересів держави, наявність у нього повноважень щодо захисту інтересів держави та невжиття відповідних заходів, прокурор зазначав про необхідність вжиття заходів з представництва інтересів держави в суді в особі визначеного органу.

Відповідно до частини 4 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано статтею 23 Закону України №1697-VII від 14.10.2014 "Про прокуратуру", який набрав чинності 15.07.2015.

Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1).

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті (частина 3).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4).

Системне тлумачення статті 53 ГПК України й абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах;

2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні №4-р(II)/2019 від 05.06.2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно (пункти 45-47 постанови ІНФОРМАЦІЯ_16 від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (наведену правову позицію викладено у пункті 50 постанови ІНФОРМАЦІЯ_16 від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Встановлюючи підстави для представництва прокурором інтересів держави, суд повинен здійснити оцінку не тільки виконання ним обов`язку попереднього (до звернення до суду) повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень, яке є останнім перед безпосереднім поданням позову (апеляційної та/або касаційної скарги), а й наявних у справі інших доказів щодо обставин, які йому передували, зокрема попереднього листування між прокурором та зазначеним органом.

Водночас якщо попереднє листування свідчить про те, що воно мало характер інформування відповідного органу про вже раніше виявлені прокурором порушення, і такий орган протягом розумного строку на зазначену інформацію не відреагував або відреагував повідомленням про те, що він обізнаний (у тому числі до моменту отримання інформації від прокурора) про порушення, але не здійснював та/або не здійснює та/або не буде здійснювати захист порушених інтересів, то у такому випадку наявні підстави для представництва, передбачені абзацом 1 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру". У такому разі дотримання розумного строку після повідомлення про звернення до суду не є обов`язковим, оскільки дозволяє зробити висновок про нездійснення або здійснення неналежним чином захисту інтересів держави вказаним органом.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 26.05.2021 у справі № 926/14/19.

З огляду на зазначене, наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_3 та щодо необхідності захисту інтересів держави.

Щодо визнання недійсним Договору купівлі-продажу.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу (ЦК) України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина 1 ст. 638 ЦК України встановлює, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно з ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Статтею 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 цього кодексу.

За змістом статті 215 ЦК України вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

При вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину враховуються загальні приписи статей 3, 15, 16 ЦК України. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося.

Правові, економічні та організаційні основи приватизації державного і комунального майна регулюються нормами Закону №2269-VIII Про приватизацію державного та комунального майна (далі Закон № 2269-VIII).

Пунктом 22 статті 1 Закону № 2269-VIII визначено, що приватизація державного або комунального майна - платне відчуження майна, що перебуває у державній або комунальній власності, на користь фізичних та юридичних осіб, які відповідно до цього Закону можуть бути покупцями.

Відповідно до частини другою статті 2 Закону № 2269-VIII приватизація здійснюється на основі таких принципів: законності; відкритості та прозорості; рівності та змагальності; державного регулювання та контролю; продажу об`єктів приватизації з урахуванням особливостей таких об`єктів; захисту економічної конкуренції; створення сприятливих умов для залучення інвестицій; повного, своєчасного та достовірного інформування про об`єкти приватизації та порядок їх приватизації; забезпечення конкурентних умов приватизації.

Згідно з частиною першої статті 15 Закону № 2269-VIII об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації (далі - об`єкт приватизації) з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону № 2269-VIII визначений положеннями Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 432 від 10.05.2018 (далі - Порядок).

Особа, яка має намір взяти участь в електронному аукціоні, через свій особистий кабінет подає відповідну заяву на участь в електронному аукціоні шляхом заповнення електронної форми і завантаження електронних копій документів. Заява на участь в електронному аукціоні повинна містити закриту цінову пропозицію та подається протягом всього часу з моменту опублікування відповідного інформаційного повідомлення в електронній торговій системі до закінчення кінцевого строку прийняття заяв на участь в електронному аукціоні/закритих цінових пропозицій (стаття 44 Порядку).

Переможець електронного аукціону, як встановлено в пункті 63 цього Порядку, визначається шляхом автоматичної оцінки електронною торговою системою цінових пропозицій учасників після завершення останнього раунду електронного аукціону та формування протоколу про результати електронного аукціону.

Після цього згідно з пунктом 1 статті 64 Порядку переможець електронного аукціону: підписує протокол про результати електронного аукціону та надає його оператору електронного майданчика, через якого ним подано цінову пропозицію, протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою.

За правилами статті 66 Порядку переможцем електронного аукціону вважається учасник, що подав найвищу цінову пропозицію за лот, у разі, коли ним зроблений щонайменше один крок аукціону, а у випадках, передбачених пунктом 67 цього Порядку, учасник з наступною за величиною ціновою пропозицією за умови, що ним зроблений щонайменше один крок аукціону, а у разі однакових цінових пропозицій - учасник, що подав її раніше, за умови відсутності належним чином оформленого листа (звернення) від такого учасника про відмову від очікування та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті.

Частиною десятою статті 14 Закону № 2269-VIII визначено, що після закінчення електронного аукціону організатор аукціону з продажу об`єкта малої приватизації здійснює перевірку заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації разом із доданими до неї документами та інформацією переможця аукціону та у разі невідповідності доданих до заяви документів приймає рішення відповідно до частини дев`ятої цієї статті.

Орган приватизації з продажу об`єкта малої приватизації не затверджує протокол електронних торгів, не укладає договір купівлі-продажу за результатами продажу на аукціоні чи застосування процедури викупу із потенційним покупцем, який: не відповідає вимогам статті 8 цього Закону; не подав документи або відомості, обов`язкове подання яких передбачено цим Законом; подав неправдиві відомості про себе (частина дев`ята статті 14 Закону № 2269-VIII).

Положеннями статті 67 Порядку передбачено, що у разі коли переможець електронного аукціону не відповідає вимогам статті 8 Закону, або в інших випадках, передбачених частиною дев`ятою статті 14 Закону, орган приватизації завантажує рішення про відмову у затвердженні протоколу про результати електронного аукціону або про відмову від укладення договору купівлі-продажу в електронній торговій системі.

Частиною сьомою статті 14 Закону № 2269-VIII визначений вичерпний перелік документів, які додаються потенційними покупцями юридичними особами до заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації, а саме:

- витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань України - для юридичних осіб - резидентів;

- документ про реєстрацію у державі її місцезнаходження (витяг із торговельного, банківського або судового реєстру тощо), засвідчений згідно із законодавством держави його видачі, перекладений українською мовою, - для юридичних осіб - нерезидентів;

- інформація про кінцевого бенефіціарного власника. Якщо особа не має кінцевого бенефіціарного власника, зазначається інформація про відсутність кінцевого бенефіціарного власника і про причину його відсутності;

- остання річна або квартальна фінансова звітність.

- документ, що підтверджує сплату реєстраційного внеску, а також документ, що підтверджує сплату гарантійного внеску в розмірі 10 відсотків стартової ціни з рахунка потенційного покупця, відкритого в українському або іноземному банку (крім банків держав, внесених FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом), на рахунок, визначений частиною одинадцятою цієї статті;

- письмова згода потенційного покупця щодо взяття на себе зобов`язань, визначених умовами продажу.

Таким чином, статтею 14 Закону № 2269-VIII передбачений обов`язок потенційних покупців, які беруть участь у приватизації об`єктів малої приватизації, подати зазначену інформацію, визначену частиною першою цієї статті.

Правовими підставами даного позову прокурор визначив ст. 203, ст. 215, ст. 228 ЦК України.

Зокрема, прокурор стверджує, що укладання спірного договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , за результатами електронного аукціону відбулося за відсутності конкуренції та при формальному створенні учасниками цього аукціону її видимості. Поведінка учасників аукціону під час участі в аукціоні несумісна з добросовісністю та принципами здійснення приватизації державного та комунального майна, відтак, спірний правочин підлягає визнанню недійсним на підставі ст.203, 215, 228 ЦК України.

Загальні підстави і наслідки недійсності правочинів (господарських договорів) встановлені статтями 215, 216 Цивільного кодексу України.

Стаття 203 ЦК України визначає загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частинами 1-5 статті 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч. 1); особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності (ч. 2); волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі (ч. 3); правочин має вчинятися у формі, встановленій законом (ч. 4); правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (ч. 5).

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначити в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Закон України "Про захист економічної конкуренції" визначає правові засади підтримки та захисту економічної конкуренції, обмеження монополізму в господарській діяльності і спрямований на забезпечення ефективного функціонування економіки України на основі розвитку конкурентних відносин.

За визначенням статті 1 наведеного Закону, економічна конкуренція (конкуренція) - змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закон України "Про захист економічної конкуренції" суб`єкти господарювання, органи влади, органи місцевого самоврядування, а також органи адміністративно-господарського управління та контролю зобов`язані сприяти розвитку конкуренції та не вчиняти будь-яких неправомірних дій, які можуть мати негативний вплив на конкуренцію.

Антиконкурентними узгодженими діями є узгоджені дії, які призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції (ч. 1 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів (п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Порушенням законодавства про захист економічної конкуренції є антиконкурентні узгоджені дії (п. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Згідно з статтею 51 Закону України "Про захист економічної конкуренції" порушення законодавства про захист економічної конкуренції тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.4 Закону України Про захист економічної конкуренції, державний контроль за додержанням законодавства про захист економічної конкуренції, захист інтересів суб`єктів господарювання та споживачів від його порушень здійснюються органами Антимонопольного комітету України.

Суд звертає увагу, що суд не наділений компетенцією здійснювати перевірку правильності застосування органами ІНФОРМАЦІЯ_17 відповідних правових норм, тобто суд не перебирає на себе не притаманні йому функції, які здійснюються виключно органами згаданого комітету, як от встановлення наявності/відсутності антиконкурентних узгоджених дій шляхом спотворення результатів торгів, тому дані обставини судом оцінюються критично.

Рішення органу ІНФОРМАЦІЯ_17 щодо встановлення факту наявності антиконкурентних узгоджених дій між учасниками - відповідачами матеріали справи не містять.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 17 серпня 2021 року у справі №910/14949/18.

Разом з цим, у позовній заяві прокурор зазначає, що з метою у будь-який спосіб придбати об`єкт приватизації ОСОБА_3 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 взяли участь у повторному аукціоні, створивши видимість конкуренції ( ОСОБА_10 ), обійшли інших конкурентів, які претендували на 2 та 3 місця за своїми ціновими пропозиціями. Таким претендентом виявився ОСОБА_14 з пропозицією 113000 грн, який мав дійсно реальну мету придбати приміщення в законний конкурентний спосіб (Том 1 а.с. 5 (аркуш 10 позовної заяви)).

Тобто у позовній заяві прокурор сам зазначає про наявність реальних учасників аукціону крім ОСОБА_3 , а відповідно про антиконкурентні узгоджені дії під час участі в аукціоні не може йти мова.

Суд не приймає доводи прокурора наведені у позові щодо висновку судового експерта ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_14 » з огляду на наступне:

У позовній заяві прокурор зазначає, що у ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000045 від 26.06.2024, з метою визначення ринкової вартості об`єкта незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , постановою слідчого СВ Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області від 15.08.2024 призначено судову будівельно-оціночну експертизу. Відповідно до висновку судового експерта ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_14 » ОСОБА_15 №48/08 від 05.09.2024, за результатами проведеної оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи, дійсна ринкова вартість об`єкту незавершеного будівництва - комплексу будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 , станом на 27.02.2024 (дату укладення Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 27.02.2024) становить 32 911 394,44 грн.

Відповідно до ст. 73 ГПК України Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Як передбачено ч. 3 ст. 98 ГПК України, висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Зазначений висновок експерта був призначений слідчим СВ в рамках кримінального провадження, який не є учасником даної справи, з врахуванням ч. 3 ст. 98 ГПК України, такий висновок експерта не є належним доказом у даній справі.

Суд також не приймає посилання прокурора на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні 0000045 від 26.06.2024, у зв`язку з відсутністю відповідного вироку за наслідками розгляду кримінального провадження 0000045.

Частиною 3 статті 228 ЦК України встановлено, що у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Суд звертає увагу, що у законодавстві відсутні визначення поняття "інтерес" та поняття "інтерес держави і суспільства". Законодавство не містить ні орієнтованого переліку сфер, де існують ці державні інтереси, ні критеріїв чи способів їх визначення.

Конституційний Суд України у рішенні № 3-рп/99 від 08.04.1999 певною мірою конкретизував, що державні інтереси - це інтереси, пов`язані з потребою у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

У наукових роботах зазначається, що поняття "інтереси держави" має невизначений зміст, і в кожному конкретному випадку необхідно встановити, порушені чи ні інтереси окремої особи або держави. Інтереси держави - це закріплена Конституцією та законами України, міжнародними договорами (іншими правовими актами) система фундаментальних цінностей у найбільш важливих сферах життєдіяльності українського народу і суспільства.

У постанові від 20.03.2019 у справі № 922/1391/18 Верховний Суд вказав, що "здійснивши правовий аналіз частини 3 статті 228 ЦК України можна дійти висновку, що ознаками недійсного господарського договору, що суперечить інтересам держави і суспільства, є спрямованість цього правочину на порушення правового господарського порядку та наявність умислу (наміру) його сторін, які усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору. Метою такого правочину є його кінцевий результат, якого бажають досягти сторони. Мета завідомо суперечить інтересам держави та суспільства.

Отже, для правильного вирішення спору необхідно встановити, у чому конкретно полягала завідомо суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення господарського договору, якою із сторін і в якій мірі виконано зобов`язання, а також наявність наміру (умислу) у кожної із сторін.

Наявність такого наміру (умислу) у сторін (сторони) означає, що вони (вона), виходячи з обставин справи, усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору і суперечність його мети інтересам держави і суспільства та прагнули або свідомо допускали настання протиправних наслідків".

Аналогічні правові висновки щодо застосування норм частини 3 статті 228 ЦК України викладені у постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі № 910/1421/16, від 15.02.2018 у справі № 911/1023/17, від 17.04.2018 у справі № 910/1424/16, від 31.05.2018 у справі № 911/639/17, від 09.07.2019 у справі № 911/1113/18, від 10.06.2021 у справі № 910/114/19, від 15.12.2021 у справі № 910/6271/17, від 13.01.2022 у справі № 908/3736/15.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У даному випадку прокурором не доведено, що договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , укладений 27.02.2024 між ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) та ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ), що посвідчений приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , та зареєстровано в реєстрі за №189, укладений у порушення Закону №2269-VIII та суперечить інтересам держави і суспільства, у зв`язку з чим відсутні підстави для визнання його недійсним.

З огляду на відмову в задоволенні позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу за недоведеністю прокурором підстав для визнання правочинів недійними, вимога про повернення об`єкта малої приватизації - комплексу будов та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 не підлягає задоволенню.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що решта долучених до матеріалів справи доказів та доводів сторін була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків суду не спростовує.

За наведених у їх сукупності обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, сплив строку позовної давності не застосовується.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 42, 73, 74, 76, 79, 86, 129, 165, 232, 233, 236-241, 252, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.У позові відмовити повністю.

2.Скасувати заходи забезпечення позову вжиті пунктом другим і третім резолютивної частини ухвали ІНФОРМАЦІЯ_2 від 25.07.2025 у справі №927/648/25 у частині накладення арешту на об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 та заборони ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та третім особам вчиняти дії, направлені на розбирання комплексу будов та споруд за адресою: АДРЕСА_4 та продаж будівельних матеріалів, отриманих від його розбирання (демонтажу).

Повне рішення складено та підписано 26 листопада 2025 року.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається до ІНФОРМАЦІЯ_18 у строки, визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя ОСОБА_1

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень, розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://reyestr.court.gov.ua/