ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"26" листопада 2025 р. Справа№ 910/9391/25

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Андрієнко В.В.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр»

на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2025

у справі № 910/9391/25 (суддя Курдельчук І.Д.)

за позовом Управління маркетингу міста і туризму Херсонської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр»

про стягнення грошових коштів,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.10.2025 по справі №910/9391/25 позов задоволено частково.

24.11.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2025 у справі № 910/9391/25 та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Крім того, разом з апеляційною скаргою, заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2025, матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» по справі № 910/9391/25 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Андрієнко В.В., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», суд дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 256 та 258 ГПК України з наступних підстав.

Суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень ст. 42 цього кодексу;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Разом з цим, перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», суд зазначає, що до скарги не додано доказів, які підтверджують сплату судового збору за її подання у встановлених законом порядку та розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено з 1 січня - 3028 грн.

Згідно підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється, зокрема, за подання позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно підпункту 4 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється, зокрема, за подання апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір» сума судового збору, яка повинна бути сплачена скаржником за подання даної апеляційної скарги, становить 3 633, 60 грн.

Разом з цим, як вже було зазначено, до апеляційної скарги не додано жодних доказів сплати судового збору за її подання.

Частиною 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 174 цього кодексу.

свою чергу, абз. 1 ч. 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2025 у справі № 910/9391/25 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави відсутності доказів сплати судового збору за її подання у встановлених законом порядку та розмірі.

При цьому, суд зазначає, що згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Також суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України - суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 5 статті 242 ГПК України зазначено про те, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином, оскільки повний текст рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2025 складено 21.10.2025 та отримано Товариством з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" у свій електронний кабінет 21.10.2025 о 20:23, скаржник мав звернутись з апеляційною скаргою до 11.11.2025 включно, однак, як зазначалось вище, апеляційне скарга подана 24.11.2025.

У своєму клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції скаржник посилається на те, що представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" з 10.11.2025 перебував у відпустці, та посилається на нестабільну роботу інтернету та постійне відключення світла в зв`язку з військовою агресією російської федерації, що на думку скаржника, є поважними причинами пропуску визначеного законодавством процесуального строку.

Суд наголошує, що сам факт перебування уповноваженої особи скаржника у відпустці не є доказом того, що відповідач з об`єктивних причин був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу в передбачений законодавством строк, оскільки внутрішня організація роботи, у тому числі щодо підготовки апеляційної скарги, не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку апеляційного оскарження.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду необхідно виходити, зокрема, з того, що причина пропущення строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами.

Отже, у випадку пропущення строку на апеляційне оскарження судового рішення, підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин пропущення строку звернення до суду із апеляційною скаргою, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася до суду, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій та підтверджені належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові КАС ВС № 592/13672/24 від 06.02.2025 року.

Що стосується тверджень скаржника стосовно відключення світла та нестабільного інтернету в зв`язку з військовою агресією російської федерації, то суд наголошує, що зазначені обставини не можуть розглядатися як основна та поважна причина для поновлення строку звернення до суду, оскільки вони не мали постійного, безперервного характеру та не свідчать про фактичну неможливість подання апеляційної скарги протягом усього строку, встановленого процесуальним законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України у чинній редакції апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому впродовж десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» також підлягає залишенню без руху, оскільки обставини викладені у клопотанні визнані судом не поважними. Скаржнику слід дотриматися зазначених в цій ухвалі вказівок і надати суду заяву про поновлення строку з зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Одночасно суд звертає увагу скаржника, що відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2025 у справі №910/9391/25 залишити без руху, надавши скаржникові строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

2. Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків в частині надання доказів сплати судового збору дана апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню скаржникові, а у випадку неусунення у встановлений термін недоліків в частині подання заяви про поновлення строку - у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя В.В. Андрієнко