ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

06.11.2025м. СумиСправа № 920/1069/25

Господарський суд Сумської області у складі судді Заєць С.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін матеріали справи №920/1069/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА БУД +»

(вул. Вознесенська, буд. 23, м. Ромни, Сумська область, 42000,

)

до відповідача: Відділу освіти Роменської міської ради Сумської області

(вул. Соборна, буд. 41, м. Ромни, Сумська область, 42000,

)

про стягнення 198 258 грн 64 коп.,

за участю представників сторін:

від позивача: Жарий А.Г., Алфімов В.В.,

від відповідача: Маркова К. О.,

при секретарі судового засідання Ляскевич М.О.,

Суть спору. 28.07.2025 через систему «Електронний суд» позивач звернувся до суду з позовом, відповідно до вимог якого просить стягнути з відповідача на користь позивача 198258 грн. 64 коп. основного боргу за Договором на закупівлю послуг №234-А від 03.06.2025.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2025, справу призначено до розгляду судді Заєць С.В.

Ухвалою суду від 30.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №920/1069/25; постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

14.08.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду відзив (вх.№3869) на позовну заяву, згідно з яким відповідач заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити у задоволенні позову повністю.

20.08.2025 через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду відповідь (вх.№3982) на відзив, відповідно до положень якої позивач заперечує проти тверджень відповідача, висловлених у відзиві, вказуючи на їх необґрунтованість та просить суд позов задовольнити.

25.08.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем надано до суду заперечення (вх.№4039) на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 30.09.2025 призначено судове засідання для розгляду справи №920/1069/25 по суті з повідомленням сторін на 09.10.2025, 12:50.

09.10.2025 через систему «Електронний суд» позивачем надано до суду клопотання (вх.№4848) про відкладення розгляду справи №920/1069/25.

Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 11 год. 34 хв. до 14 год. 08 хв. 09.10.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 09.10.2025 не відбулось.

Ухвалою суду від 09.10.2025 призначено судове засідання для розгляду справи №920/1069/25 по суті з повідомленням сторін на 28.10.2025, 11:50.

Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 55 хв. 28.10.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 28.10.2025 не відбулось.

Ухвалою суду від 28.10.2025 призначено судове засідання для розгляду справи №920/1069/25 по суті з повідомленням сторін на 06.11.2025, 10:20.

У судовому засіданні 06.11.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 06.11.2025 у свою чергу заперечив щодо позовних вимог та просив суд відмовити задоволенні позову повністю.

Судовий процес на виконання ч. 1 ст. 222 ГПК України фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки та подання витребуваних судом документів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України, статтями 13,14,74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, сторонам були створені усі належні умови для надання доказів у справі та є підстави для розгляду справи по суті за наявними у ній матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, господарським судом встановлені наступні обставини.

02.06.2025 між Товариством з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА БУД +» (далі ТОВ «АСТАРТА БУД +», Виконавець, Позивач) та Відділом освіти Роменської міської ради Сумської області (далі Замовник, Відповідач) укладено Договір на закупівлю послуг №234-А (далі Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору Виконавець зобов`язується надати послуги з поточного ремонту найпростішого укриття Роменського ліцею №1 ім. П.І. Калнишевського Роменської міської ради Сумської області, за адресою: вул. Іллінська, 15, м. Ромни, Сумська область (надалі Послуги), а Замовник зобов`язується прийняти належним чином надані Послуги та оплатити їх за рахунок благодійних коштів у порядку та на умовах, визначених цим Договором.

Згідно з п. 2.1., 2.2. Договору Виконавець гарантує якість та своєчасність надання послуг за Договором. Контроль за наданням послуг здійснюють уповноважені представники Виконавця і Замовника.

Загальна вартість Договору складає 259 000,00 грн (двісті п`ятдесят дев`ять тисяч грн 00 коп.), без ПДВ.

Пунктом 4.1. Договору встановлено, що розрахунок за надані послуги здійснюється на підставі ст. 49 Бюджетного кодексу України, шляхом оплати Замовником акту здачі-приймання наданих послуг протягом 10 (десяти) банківських днів з дати отримання Замовником бюджетного призначення на фінансування закупівлі на свій реєстраційний рахунок. Виникнення платіжних зобов`язань за цим Договором, виключно при наявності відповідного бюджетного призначення (бюджетного асигнування).

Оплата здійснюється на підстав акту виконаних робіт (п. 4.3. Договору).

Згідно з п. 5.1. Договору строк надання Послуг: з моменту підписання договору до 13.06.2025.

Місце надання Послуг: 42000, Сумська обл., м. Ромни, вул. Іллінська, 15 (п. 5.2. Договору).

Відповідно до п.п. 6.1.2., 6.1.3. Договору Замовник зобов`язаний своєчасно, в термін обумовлений цим Договором, та в повному обсязі (при наявності бюджетного фінансування) оплачувати надані Послуги; підписувати і скріплювати печаткою Акти приймання-передачі наданих послуг та Акти звірки взаємних розрахунків.

Згідно з п.п. 6.2.2., 6.2.4., 6.2.5. Договору Замовник має право перевіряти якість надання послуг; вимагати вчасного та належного виконання Виконавцем умов цього Договору; у разі невиконання зобов`язань Виконавцем, Замовник має право достроково розірвати цей договір, повідомивши про це Виконавця у строк протягом 5 календарних днів.

За змістом п. 6.3. Договору Виконавець зобов`язаний надавати послуги відповідно до вимог законодавства, нормативних документів; у разі надання послуг не в повному обсязі або їх ненадання, порушення строків та якості надання послуг Сторони здійснюють перерахунок розміру плати за фактично надані послуги. Перерахунок розміру плати за фактично надані послуги здійснюється Виконавцем на підставі письмової вимоги Замовника, до якої повинен додаватись обґрунтований розрахунок. Вимога Замовника про перерахунок розміру плати за фактично надані послуги надсилається на адресу Виконавця рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до п.п. 6.4.1. Договору Виконавець має право своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані Послуги.

Цей Договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2025, але не раніше ніж до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань (п. 10.1. Договору).

Згідно з п.п. в) п. 11.7. Договору Сторони погодили, що Договір може бути достроково розірваний, зокрема, у випадку порушення Виконавцем своїх зобов`язань по строках надання та/або якості Послуг, що ним надаються.

Кожна із сторін має право достроково розірвати цей Договір, письмово попередивши про це іншу сторону не пізніше ніж за 5 календарних днів до розірвання (п. 11.10. Договору).

Відповідно до змісту п. 11.12. Договору у разі дострокового розірвання Договору Замовник оплачує Підряднику за фактично виконані роботи та придбані в рамках цього Договору матеріали і обладнання в порядку, передбаченому цим Договором.

Водночас, як вказує Позивач, станом на 13.06.2025 (у строк встановлений п. 5.1. Договору) послуги, передбачені умовами спірного Договору, в повному обсязі Виконавцем надані не були.

З огляду на неналежне виконання ТОВ «АСТАРТА БУД +» умов Договору (в частині порушення строків виконання робіт), керуючись п.п. 6.2.5., п.п. в) п. 11.7., п. 11.10. Договору, Відповідачем на адресу Позивача було надіслано повідомлення від 26.06.2025 №01-21/789 про розірвання Договору №234-А від 03.06.2025 в односторонньому порядку з 30.06.2025.

04.07.2025 ТОВ «АСТАРТА БУД +» через канцелярію Відділу освіти Роменської міської ради Сумської області з супровідним листом від 04.07.2025 №185 Замовнику було надано акт від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідку від 03.07.2025 про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3), підсумкову відомість ресурсів та розрахунок загальновиробничих витрат, згідно з якими вартість фактично виконаних Позивачем будівельних робіт склала 198 258 грн 64 коп.

Листом від 08.07.2025 №01-21/848 Відділ освіти Роменської міської ради Сумської області повідомив ТОВ «АСТАРТА БУД +» про відмову від підписання акту від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та інших документів, з огляду на те, що станом на 04.07.2025 Договір №234-А від 03.06.2025 є розірваним, а тому, надані Позивачем документи, зокрема акт виконаних робіт (наданих послуг) від 03.07.2025, не може бути підставою для приймання та оплати послуг, оскільки подані вже після припинення договірних відносин.

Матеріали справи також містять листування сторін щодо виконання робіт та розірвання спірного Договору.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, Позивач посилається на те, що Відповідач безпідставно ухилився від підписання акту від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та оплати виконаних за ним робіт (наданих послуг), будь-які дефектні акти за визначеними етапами/об`ємами робіт (наданих послуг) на адресу Позивача не надав, претензій щодо якості виконаних робіт у листі від 08.07.2025 №01-21/848 не висунув.

З огляду на викладене, Позивач просить суд стягнути з Відділу освіти Роменської міської ради Сумської області на користь ТОВ «АСТАРТА БУД +» суму заборгованості у розмірі 198 258 грн 64 коп. за актом від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), безпідставно не підписаного Відповідачем за Договором на закупівлю послуг №234-А від 03.06.2025.

Водночас, Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, вказує, що враховуючи, що розрахунки за спірним Договором здійснюються на підставі актів приймання виконаних робіт за формою КБ-2в, які не підписані Відділом освіти Роменської міської ради Сумської області, у зв`язку з надходженням означеного акту після розірвання Договору №234-А від 03.06.2025, ТОВ «АСТАРТА БУД +», заявляючи вимогу про оплату за фактично виконані роботи, зобов`язаний довести належне виконання цих робіт, їх обсяг та вартість. Однак, як вказує Відповідач, таких доказів Позивачем не надано, а тому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ТОВ «АСТАРТА БУД +» повністю.

Вирішуючи спір у даній справі суд керується наступним.

Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Згідно зі статтею 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно зі статтею 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1. ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Як визначено статтею 849 ЦК України, замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Згідно з п.п. 6.2.2., 6.2.4., 6.2.5. Договору Замовник має право перевіряти якість надання послуг; вимагати вчасного та належного виконання Виконавцем умов цього Договору; у разі невиконання зобов`язань Виконавцем, Замовник має право достроково розірвати цей договір, повідомивши про це Виконавця у строк протягом 5 календарних днів.

Відповідно до п.п. в) п. 11.7. Договору передбачено, що Договір може бути достроково розірваний, зокрема у випадку порушення Виконавцем своїх зобов`язань по строках надання та/або якості Послуг, що ним надаються.

Так, судом встановлено та Сторонами не заперечується, що Відповідач скористався своїм правом на односторонню відмову від Договору на закупівлю послуг №234-А від 03.06.2025, повідомивши про це належним чином Позивача.

Водночас, відповідно до змісту п. 11.12. Договору Сторони погодили, що в разі дострокового розірвання Договору Замовник оплачує Підряднику за фактично виконані роботи та придбані в рамках цього Договору матеріали і обладнання в порядку, передбаченому цим Договором.

Згідно з п. 4.3. Договору оплата здійснюється на підстав акту виконаних робіт.

Частиною 4 статті 879 ЦК України визначено, що оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Статтею 853 ЦК України встановлюється обов`язок замовника прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові; якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі (частина перша даної статті).

Вказана норма надає замовнику право захищати свої інтереси і після прийняття робіт у спосіб повідомлення підрядника про виявлені недоліки або у спосіб проведення експертизи. Так, якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза.

Відповідно до статті 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Стаття 882 ЦК України встановлює, що замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або якщо це передбачено договором, етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відповідно до ч. 4 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.06.2023 у справі № 914/2355/21 зазначено, що правова позиція щодо застосування судами частини 4 статті 882 Цивільного кодексу України є сталою в судовій практиці Верховного Суду. Так, зокрема, стосовно акта виконаних робіт за договором підряду, підписаного однією стороною, правовий висновок викладено у пункті 6.3 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі № 910/7446/18 та інших. Цей висновок полягає в тому, що «передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором».

За загальним правилом при вирішенні спорів щодо належного та своєчасного виконання договорів стосовно надання послуг/виконання робіт, як зі сторони замовника, так і виконавця (підрядника), суди повинні надавати оцінку вжитим сторонами діям на його виконання у їх сукупності з огляду саме на умови кожного договору (договорів) у конкретній справі, проте передбачена відповідним договором умова щодо оплати за надані послуги (виконані роботи) з прив`язкою до підписання відповідних актів приймання не може бути єдиною підставою, яка звільняє замовника від обов`язку здійснити таку оплату, адже основною первинною ознакою будь-якої господарської операції, як то надання послуг чи виконання робіт, є її реальність. Наявність належним чином оформлених первинних документів (підписаних уповноваженими представниками обох сторін) є вторинною, похідною ознакою.

Водночас, неналежне документальне оформлення господарської операції відповідними первинними документами, зокрема непідписання замовником актів приймання робіт/послуг без надання у визначені договором та/або законом строки вмотивованої відмови від їх підписання, не може свідчити про їх безумовну невідповідність змісту господарської операції (наданим послугам або виконаним роботам). Правові наслідки створює саме господарська операція (реальне надання послуг/виконання робіт), а не первинні документи.

Тобто, ухилення замовника від підписання актів виконаних робіт з якихось формальних підстав є неприпустимим, за своєю суттю може свідчити про недобросовісність поведінки замовника, який таким чином намагається уникнути оплати таких робіт (послуг), оскільки фактично у всіх договірних відносинах факт оплати ставиться у залежність від підписання актів виконаних робіт (наданих послуг), що має на меті настання узгодження сторонами обсягу та якості робіт та встановлення терміну відліку виникнення зобов`язання з оплати.

Також у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.09.2022 у справі № 913/703/20 зазначено, що відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника. У такому разі генпідрядник повинен довести, що він надсилав замовнику акт та, у випадку необґрунтованої відмови останнього від його підписання, реальне виконання робіт за договором (такі висновки також наведені і у постановах Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 917/1489/18, від 18.07.2019 у справі № 910/6491/18, від 19.06.2019 у справі № 910/11191/18).

Отже, виходячи з викладеного, для здійснення Відділом освіти Роменської міської ради Сумської області оплати виконаних ТОВ «АСТАРТА БУД +» робіт за Договором, Позивач повинен був направити Відповідачу визначені умовами Договору документи, зокрема, акт приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в, а Замовник повинен був їх підписати та/або надати Підряднику вмотивовану відмову від їх підписання.

Водночас, у цьому випадку підписання актів приймання-передачі виконаних робіт є формальною необхідністю, яка не змінює суті виконаних робіт та не може ставити під сумнів їх виконання за умови доведення реальності господарської операції іншими належними та допустимими доказами.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 29 квітня 2025 року у справі № 922/1836/24 та від 26 березня 2025 року у справі № 925/1279/19.

Зі встановлених обставин справи вбачається, що Відповідач обгрунтовує свою відмову від підписання складеного Позивачем акту від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) виключно тим, що станом на 04.07.2025 (дата отримання вказаного акту Відповідачем) спірний Договір є розірваним (а.с. 32-33).

Суд критично ставиться до вказаного вище твердження Відповідача, з огляду на те, що обов`язок Замовника з оплати Підряднику за фактично виконані роботи та придбані в рамках спірного Договору матеріали і обладнання, у разі дострокового розірвання Договору, передбачений самим Договором (п. 11.12. Договору). Водночас, підстави такої оплати відповідно до змісту Договору №234-А від 03.06.2025 зводяться до передачі Підрядником Замовнику акту виконаних робіт (п. 4.3. Договору), тоді як конкретний строк у межах якого Підрядник і Замовник готують та передають поточні та підсумкові акти приймання-передачі виконаних робіт Сторонами у Договорі не встановлений.

У постановах Верховного Суду від 24.10.2018 у справі № 910/2184/18, від 16.09.2019 у справі № 921/254/18, від 15.10.2019 у справі № 921/262/18 викладено правовий висновок стосовно того, що якщо замовник в порушення вимог статей 853, 882 Цивільного кодексу України безпідставно ухиляється від прийняття робіт, не заявляючи про виявлені недоліки чи інші порушення, які унеможливили їх прийняття, то нездійснення ним оплати таких робіт є відповідно порушенням умов договору і вимог статей 525, 526 Цивільного кодексу України, статті 193 Господарського кодексу України.

Проте жодних повідомлень Позивачу про виявлені недоліки чи про необхідність призначення експертизи, після отримання акту від Позивача, Відповідач не здійснював.

Крім того, суд зауважує, що сам факт виконання Позивачем частини робіт Відповідач не заперечує, однак вказує, що йому не відомо, які саме роботи на виконання умов спірного Договору та в якому обсязі, були виконані Позивачем (а.с. 131).

Водночас, надаючи правову оцінку вказаному, суд звертає увагу Відповідача, що обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акту виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Суд зазначає, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

А тому, твердження Відповідача (Замовника) про відсутність у нього відомостей щодо того, які саме роботи та їх об`єм, був виконаний ТОВ «АСТАРТА БУД +» за Договором на об`єкті, який перебуває у віданні Відділу освіти Роменської міської ради Сумської області, породжує певні сумніви щодо добросовісності поведінки останнього.

Окрім цього, Відповідач вказує, що Позивачем не надано належних доказів на підтвердження відповідності обсягів фактично виконаних робіт згідно з Договором, тим обсягам, які зазначені Позивачем у складених ним же акті від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідці від 03.07.2025 про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3), підсумковій відомості ресурсів та розрахунку загальновиробничих витрат.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України.

Згідно з ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зважаючи на те, що Відповідач не надав доказів того, що будь-які роботи за зазначеним актом від 03.07.2025 приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) не були виконані або були виконані Позивачем неналежним чином, сума коштів у розмірі 198 258 грн 64 коп. підлягає стягненню з Відділу освіти Роменської міської ради Сумської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА БУД +».

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Підсумовуючи вищезазначене, суд доходить висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА БУД +» є обґрунтованими, підтверджені належними доказами наявними в матеріалах справи, підлягають задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується наступним:

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує питання розподілу між сторонами судових витрат.

Нормою статті 129 ГПК України встановлено, що судовий збір покладається:

1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що судом позовні вимоги задоволено в повному обсязі, судовий збір в сумі 2 422 грн 40 коп. покладається на Відповідача.

Керуючись ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 239, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Відділу освіти Роменської міської ради Сумської області (вул. Соборна, буд. 41, м. Ромни, Сумська область, 42000, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТАРТА БУД +» (вул. Вознесенська, буд. 23, м. Ромни, Сумська область, 42000, ) заборгованість у розмірі 198 258 (сто дев`яносто вісім тисяч двісті п`ятдесят вісім) грн 64 коп. за фактично виконану роботу згідно з Договором на закупівлю послуг №234-А від 03.06.2025, а також 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп. витрат зі сплати судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

У зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. у відпустці з 11.11.2025 по 17.11.2025, повний текст рішення складено та підписано суддею 18.11.2025.

Суддя С.В. Заєць