УХВАЛА

про необґрунтованість заявленого відводу

м. Київ

20.11.2025Справа № 917/354/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянувши без повідомлення (виклику) учасників справи заяву Фізичної особи-підприємця Онанко Світлани Миколаївни про відвід судді у справі 917/354/25 за позовом Фізичної особи-підприємця Онанко Світлани Миколаївни до 1) Регіонального відділення Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях 2) Фонду Державного майна України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Пенсійний фонд України, про визнання недійсними наказів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д. на стадії підготовчого провадження перебуває вказана господарська справа Підготовче засідання призначене на 27.11.2025.

20.11.2025 до суду від Фізичної особи-підприємця Онанко Світлани Миколаївни надійшла заява про відвід судді Курдельчука І.Д.

Указана заява мотивована упередженістю та необ`єктивністю судді, враховуючи аргументи позивача щодо розгляду даної справи: - суд не застосував приписи частини 14 статті 32 ГИК України, а саме: не почав розгляд справи з початку; - суд позбавив права браги участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції; - порушує принцип рівності сторін.

Згідно ч.2 та ч.3 ст39 ПІК України питання про відвід судці вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судці не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Розглянувши подану заяву про відвід судді Курдельчука І.Д. суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д. від 11.11.2025 прийнято справу 917/354/25 до свого провадження після вирішення самовідводу суддею Усатенко І.В. залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Пенсійний фонд України і встановлено строк подання заяви по суті справи. Підготовче засідання призначене на 27.11.2025. Серед іншого, позивачеві надано можливість брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.11,2025 за наслідками розгляду заяви позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду, здійсненого згідно ч.3 ст.197 ГПК України, відмовлено у задоволенні заяви Фізичної особи-підприємпя Онанко Світлани Миколаївни про участь у засіданні Господарського суду міста Києва у справі М 917/354/25 в режимі відеоконференції у приміщенні Решетилівського районного суду Полтавської області. Роз`яснено, що позивач не позбавлений можливості взяти участь в режимі відеокофереиції поза межами приміщення суду (на власному робочому місці чи деінде) із застосуванням програмного забезпечення скориставшись Інструкцією з використання підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Почергово оцінивши мотиви заяви про відвід , суд вказує про таке:

-1 у зв`язку зі зміною складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи в розумінні завдань підготовчого провадження визначених ст. 177 ПІК України не тягне за собою встановлення нових строків подання заяв по суті справи поіменованих у ст.161 ГПК України та подання нових (вдруге) заяв по суті страви;

-2 позапроцесуальне спілкування судді Курдельчука І.Д. з Фондом державного майна України заперечується суддею. Належних і допустимих доказів цьому твердженню заявником не надано. Суддя уникає позапроцесуального спілкування із сторонами, третіми особами або їх представниками;

- 3 ухвалою Господарського суду міста Києва від 11 11.2025 підготовче засідання призначено на 27.11.2025, а тому зазначення про можливість брати участь в засіданні саме "20".11.2025 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконферецзв`язку ЄСІТС в пункті 4.4 вказаної ухвали є очевидною опискою зазначення дати « 20» 11.2025 проти « 27».11.2025;

Описка в рішенні чи ухвалі відповідно до правил ст. 243 ГИК України може бути виправлена з власної ініціативи суду в судовому засіданні або заявою учасників справи без призначення/ проведення судового засідання. Описка судом виявлена під час розгляду заяви про відвід, її виправлення судом не ініціювалось, а учасники справи відповідної заяви не подавали;

-4 суд, відповідно до ч,3 ст., ч,5 ст13, 177, 181-183 ГПК України та з урахуванням визнання явки необов`язковою не вирішує питання визначені Глава б "Розгляд справи по суті" ГПК України, зокрема залишення позову без розгляду у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин, якщо явка визнається обов`язковою або неповідомлення ним про причини неявки і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору;

-5 реалізація права учасника справи на подання заяви по суті справи у період до спливу строку встановленого судом для відповідної процесуальної дії не є підставою для залишення такої заяви без розгляду чи її повернення. В свою чергу позивач має право надати відповідь на відзив у строки встановлені судом, а випадку їх недотримання керуватись приписами ст. 119 ГПК України. Водночас оформлення і подання заяв по суті справи чи з процесуальних питань до відкриття провадження у справі немає тягнути за собою обов`язку подання її вдруге, оскільки статус осіб позивача і визначеного ним відповідача з`являється з моменту оформлення позовної заяви.

Отже, у заяві про відвід позивача висловлює незгоду з процесуальними рішеннями судді, що в силу вимог статті 35 ГПК України не може бути підставою для відводу. Водночас дії судді в т.ч. з урахуванням вимог ч.3ст.3 та ч.5ст. 13 ПІК України, з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті і правильного вирішення спору не свідчать про упередженість судді або його необ`єктивність під час розгляду даної справи.

У разі незгоди заявника з прийнятими судом рішеннями він не позбавлений можливості включити заперечення у апеляційну скарги їх ставити питання про їх перегляд в установленому апеляційному та касаційному порядку, а не шляхом подання заяви про відвід.

Суд зазначає, що не обмежує учасників справи, у правах визначених ст.42, 46 ГПК України, зокрема, у праві участі у підготовчих/судових засіданнях, учасники справи вправі прибути до Господарського суду міста Києва або взяти участь у засіданнях в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, подавати заяви з процесуальних питань.

В питанні форми участі учасників справи суд беручи до уваги вплив воєнних дій і терористичних атак держави-агресора, керується, зокрема, принципом пропорційності, та враховуючи завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, умови режиму воєнного стану.

Суд вважає за доцільне зосередити увагу заявниці на таких приписах ст.42 ГПК України: Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

2. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

3. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

4. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

5. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

6. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За наслідками розгляду відводу суд констатує, що аргументи позивача щодо упередженого ставлення судді до учасників справи є недоведеними та не підтвердженні належними доказами, і суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Враховуючи наведене, справу відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 39 ГПК України слід передати для вирішення в установленому порядку питання про відвід судді.

Керуючись приписами статями 35, 39, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим відвід судді Курдельчука І.Д., викладений у заяві Фізичної особи-підприємця Онанко Світлани Миколаївни.

Матеріали справи № 917/354/25 передати для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України, для вирішення питання про відвід.

Ухвала набрала законної сили 20.11.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ігор Курдельчук