ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

25 листопада 2025 року Справа № 903/1038/25

Суддя Господарського суду Волинської області Гарбар І.О., вивчивши клопотання Волинської митниці про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по справі №903/1038/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Клауд Кастл ЛАБ» до Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Волинської митниці про стягнення 367426,23 грн,

ВСТАНОВИВ:

05.11.2025 представниця Товариства з обмеженою відповідальністю «Клауд Кастл ЛАБ» сформувала в системі «Електронний суд» позовну заяву (уточнену позовну заяву від 10.11.2025) до Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Волинської митниці про стягнення збитків в розмірі 367426,23 грн внаслідок винесення Волинською митницею ( класифікаційних рішень №UA/2024 від 24 травня 2024 року та КТ-UA/2024 від 10 липня 2024 року.

Ухвалою Господарського суду Волинської області від 10.11.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалу суду від 10.11.2025 доставлена до електронного кабінету відповідача 10.11.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Строк для подання відзиву та заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження до 25.11.2025.

24.112025 представниця відповідача сформувала в системі «Електронний суд» наступні документи:

1.Відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні позовних.

2.Заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В обгрунтування зазначає, що предметом спору у вказаній справі є стягнення з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Клауд Кастл Лаб» завданих збитків у загальному розмірі 364859,95грн.

Оскільки, позивачем заявлено вищевказану вимогу щодо стягнення матеріальної шкоди саме з державного бюджету, проте не залучено до судового розгляду органи казначейської служби, які реалізують функцію у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, зважаючи на суб`єктний склад сторін, а також враховуючи наявні істотні розбіжності в доведенні сторонами фактичних обставин справи, різному трактуванні понять та документів.

Статтею 247 ГПК України передбачено два можливих випадки розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

За змістом ч. 2 ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у ч. 4 цієї статті.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому ч. 2 ст. 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:

1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або

2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Положення ч. 1 ст. 247, ч. 1, 7 ст. 250 ГПК України слід розуміти так, що малозначна справа розглядається виключно за правилами спрощеного позовного провадження та не може бути розглянута за правилами загального позовного провадження навіть з урахуванням критеріїв, установлених ч. 3 ст. 247 ГПК України.

Малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частина 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно до ч. 7 ст. 252 ГПК України передбачено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до ч. 6 ст. 252 ГПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Предметом розгляду даної справи є стягнення грошової суми в розмірі 367426,23 грн, яка не перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на користь одного позивача. При розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, які сторони не позбавлені можливості подати через відділ діловодства суду у письмовій формі.

Згідно ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Разом з цим, судом враховано, що відповідачем у цій справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган (органи) державної влади. Таким органом у цій справі є Державна митна служба України в особі відокремленого підрозділу Волинської митниці.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27 лютого 2019 року у справі N? 761/3884/18 (пункт 35), від 23 листопада 2021 року у справі N? 359/3373/16-ц (пункт 81), від 20 липня 2022 року у справі №910/5201/19 (пункт 76).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2019 у справі N? 242/4741/16 ц: "44. Держава бере участь у справі як відповідач через відповідні органи державної влади, зазвичай орган, діями якого завдано шкоду. Разом із тим, залучення або ж незалучення до участі у таких категоріях спорів ДКСУ чи її територіального органу не впливає на правильність визначення належного відповідача у справі, оскільки відповідачем є держава, а не Державна казначейська служба України чи її територіальний орган. 46. ДКСУ та її територіальний орган можуть бути залучені до участі у справі з метою забезпечення завдань цивільного судочинства, однак їх незалучення не може бути підставою для відмови у позові".

Отже, з врахуванням вище викладеного, розгляд справи в порядку загального позовного провадження призведе лише до безпідставного затягування розгляду справи.

Враховуючи обставини справи та характер спірних правовідносин, суд вважає, що дана справа у розумінні ГПК України є справою незначної складності, яка має бути розглянута без проведення судового засідання.

Зазначаючи про необхідність розгляду справи у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження, відповідач у заяві не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Крім того, відповідач не пояснив, у чому полягає складність предмету доказування.

З огляду на викладене, враховуючи предмет позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, розумні строки розгляду справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Судом враховано, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін не позбавляє права сторін на подання доказів та пояснень.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 169, 234, 247, 250 ГПК України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по справі 903/1038/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Клауд Кастл ЛАБ» до Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Волинської митниці про стягнення 367426,23 грн.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст. 235 ГПК України.

Повна ухвала суду підписана 25.11.2025. Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Гарбар