СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

11 листопада 2025 року м. Харків Справа №922/2151/25

Східний апеляційний господарський суд у складі судді:

суддя Гетьман Р.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Фізичної особи - підприємця Редея Олександра Петровича (вх.№2292Х від 30.10.2025) на рішення Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 у справі №922/2151/25 (м. Харків, суддя Пономаренко Т.О., повне рішення складено 21.08.2025)

за позовом Харківського обласного центру зайнятості, м. Харків,

до Фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича, м. Харків,

про стягнення коштів мікрогранту, -

ВСТАНОВИВ:

20.06.2025 Харківський обласний центр зайнятості звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича, в якій просив суд:

- стягнути з фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на рахунок уповноваженого банку, з якого здійснювалося перерахування мікрогранту, за наступними реквізитами: отримувач: AT "Ощадбанк", код отримувача: 00032129, надавач платіжних послуг отримувача: AT "Ощадбанк", рахунок отримувача: НОМЕР_2 , призначення платежу: "Повернення гранту (мікрогранту) ФОП Редея Олександра Петровича (РНОКПП НОМЕР_1 ) коштів мікрогранту в сумі 250 000,00 грн.;

- стягнути з фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківського обласного центру зайнятості (, вул. Громадського Олега, 1-А, м. Харків, 61068, рахунок UА7099650, Держказначейська служба України, м. Київ) суму сплаченого при подачі позову до суду судового збору - 3750,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором про надання мікрогранту в частині створення протягом 6 місяців з дня зарахування коштів на рахунок отримувача в уповноваженому банку двох робочих місць з працевлаштуванням на них осіб на строк не менш як на 24 місяці.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 позов Харківського обласного центру зайнятості до Фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича про стягнення коштів мікрогранту - задоволено. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича на рахунок уповноваженого банку, з якого здійснювалося перерахування мікрогранту, за наступними реквізитами: отримувач: AT "Ощадбанк", код отримувача: 00032129, надавач платіжних послуг отримувача: AT "Ощадбанк", рахунок отримувача: НОМЕР_2 , призначення платежу: "Повернення гранту (мікрогранту) ФОП Редея Олександра Петровича (РНОКПП НОМЕР_1 ) суму коштів мікрогранту в розмірі 250 000 (двісті п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича на користь Харківського обласного центру зайнятості суму сплаченого при подачі позову до суду судового збору у розмірі 3 750 (три тисячі сімсот п`ятдесят) грн. 00 коп. Постановлено видати накази після набрання рішенням законної сили.

Фізична особа - підприємець Редей Олександр Петрович з вказаним рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм чинного законодавства, просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог; на період розгляду справи в суді апеляційної інстанції зупинити виконання оскаржуваного судового рішення від 21.08.2025.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.11.2025 витребувано з Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/2151/25. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

06.11.2025 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/2151/25 (вх.№12955).

Розглянувши вказану апеляційну скаргу на предмет дотримання заявником процесуальних норм, суддя-доповідач дійшов висновку про залишення її без руху, враховуючи таке.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

По-перше, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Частиною 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції на день подання скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 2 частини 2 статті 4 вказаного Закону, за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, що діяла на момент звернення до суду першої інстанції за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.11.2022 у справі №916/228/22 дійшла висновку, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір». При цьому надані Державною судовою адміністрацією України в листі від 29.10.2021 №10-19326/21 та Вищою радою правосуддя в листі від 30.11.2021 №28581/0/9-21 роз`яснення щодо того, що вказана норма (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір») не набрала чинності у порядку, встановленому Законом, не змінюють установленого порядку та умов набрання чинності нормативно-правовим актом.

У даному випадку апеляційна скарга подана через систему «Електронний суд», а тому при зверненні до суду з цією апеляційною скаргою апелянт мав сплатити судовий збір у розмірі 4500,00 грн ((250 000 грн*1,5%)*150%*0,8).

Разом з тим, з доданих до апеляційної скарги матеріалів, вбачається, що апелянтом до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Отже, на думку суду, відповідний недолік апеляційної скарги потребує усунення шляхом надання апелянтом суду доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

По-друге, відповідно до частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частинами 2,3 статті 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Судом встановлено, що повне оскаржуване рішення суду складено 21.08.2025. Враховуючи зазначене, останній день строку встановленого для оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 в апеляційному порядку 10.09.2025.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, представник скаржника звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою через систему «Електронний суд» 29.10.2025, тобто поза межами процесуального строку на апеляційне оскарження.

Водночас, апеляційна скарга Фізичної особи - підприємця Редея Олександра Петровича містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, скаржник посилається на те, що представник відповідача мав можливість отримати доступ до електронної справи та ознайомитись з матеріалами в електронному вигляді та отримав судове рішення від 21.08.2025 в електронний кабінет ЄСІТС 09.10.2025.

Розглянувши клопотання скаржника про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що викладені в ньому причини є неповажними з огляду на наступне.

Згідно частини п`ятої статті 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до частини 5 статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною 7 вказаної статті визначено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Судом встановлено, що Фізична особа-підприємець Редей Олександр Петрович має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, що підтверджується інформацією з системи «Діловодство спеціалізованого суду». Також в матеріалах справи міститься відповідь №13684369 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС, відповідно до якої Редей Олександр Петрович (РНКОПП НОМЕР_1 ) має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, дата реєстрації: 28.06.2025 (а.с. 83).

З матеріалів електронної справи судом встановлено, що повне рішення Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 доставлено до електронного кабінету Фізичної особи-підприємця Редея Олександра Петровича 22.08.2025 о 08:58 год.

22.09.2025 представником ФОП Редея Олександра Петровича адвокатом Зольніковою В.О. через систему «Електронний суд» до Господарського суду Харківської області подано заяву (вх.№21923/25 від 23.09.2025) про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (внесення РНОКПП / коду ЄДРПОУ до додаткових відомостей про учасника справи та надання доступу до електронної справи).

09.10.2025 представник ФОП Редея Олександра Петровича адвокат Зольнікова В.О. вдруге звернулася до Господарського суду Харківської області із заявою (вх.№23489/25) про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (внесення РНОКПП / коду ЄДРПОУ до додаткових відомостей про учасника справи та надання доступу до електронної справи).

Водночас, з матеріалів електронної справи вбачається, що судом першої інстанції 23.09.2025 внесено відомості про адвоката Зольнікову В.О. як учасника справи (представника відповідача) та надано доступ до електронної справи №922/2151/25. Повне рішення Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 доставлено до електронного кабінету представника відповідача адвоката Зольнікової В.О. 23.09.2025 о 17:10 год.

Отже, з огляду на положення ч.6 ст.242 ГПК України, оскаржуване рішення суду вважається врученим Фізичній особі - підприємцю Редею Олександру Петровичу 22.08.2025 та його представнику адвокату Зольніковій В.О. 24.09.2025 (з урахуванням часу доставлення після 17:00).

Суд вказує, що поновлення пропущеного строку здійснюється господарським судом за наявності поважної причини його пропуску. Виходячи зі змісту положень ст. ст. 119 та 256 ГПК України, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, можливість поновлення судом апеляційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

При цьому, відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (певності), який полягає у тому, що у разі винесення судом остаточного рішення у справі таке рішення не може бути піддано сумніву (див. Рішення у справі Brumaresku v Romania [GC], N 28342/95, п. 61, ЄСПЛ 1999-VII) та принцип res judicata, тобто принцип остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-Х).

Право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. пункти 22-23 Рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006 року, пункти 37-38 Рішення у справі «Мушта проти України» від 18.11.2010 року).

У п. 41 Рішення від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ГПК України.

При цьому, апелянтом не зазначено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження неможливості подати апеляційну скаргу протягом встановленого законом строку.

Таким чином, при зверненні до суду з апеляційною скаргою на судове рішення поза межами процесуального строку на апеляційне оскарження не наведено достатніх обґрунтувань поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання апеляційної скарги, з якими закон пов`язує можливість поновлення такого, не зазначено жодних непереборних обставин, які б унеможливили вчинення ним процесуальних дій упродовж цього терміну.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що наведені в заяві про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження підстави є неповажними.

Відповідний недолік підлягає усуненню шляхом надання суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин такого пропуску та доказів на підтвердження відповідних обставин.

Відповідно до ч.ч.3, 4 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суддя-доповідач дійшов висновку, що відповідно до статті 260 Господарського процесуального кодексу України зазначене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням 10-денного строку з дня вручення апелянту копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних вище недоліків, а саме: апелянт повинен надати докази сплати судового збору у розмірі 4500,00 грн та докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Фізичної особи - підприємця Редея Олександра Петровича (вх.№2292Х від 30.10.2025) на рішення Господарського суду Харківської області від 21.08.2025 у справі №922/2151/25 залишити без руху.

2.Встановити апелянту десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги.

3.Східним апеляційним господарським судом в умовах воєнного стану, зважаючи на утруднення реалізації учасниками справи прав, наданих їм Господарським процесуальним кодексом України рекомендовано для прискорення документообігу в межах цієї справи, надсилати документи з використанням програми «Електронний суд».

Реєстрація в електронному кабінеті можлива за посиланням https://id.court.gov.ua/rt.gov.ua/sud4875/

4.Повідомити апелянта, що заява про усунення недоліків повинна надійти до суду апеляційної інстанції не пізніше п`ятого дня з наступного дня після закінчення десятиденного строку на усунення недоліків.

5.Наслідки неусунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, визначені статтями 174, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України.

6.Звернути увагу скаржника, що з введенням в дію Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-IX передбачені процесуальні наслідки недотримання вимог статті 6 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати за веб-адресою https://court.gov.ua/sud4875

Суддя Р.А. Гетьман