ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" листопада 2025 р. м ХарківСправа № 922/3938/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Комунального підприємства "Харківське ремонтно-будівельне підприємство", м.Харків
до Науково-виробничого підприємства "Сігма" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю, м.Харків (адреса: 61007, м. Харків, вул.Північна, буд. 2)
про стягнення 3514700,00 грн

ВСТАНОВИВ:

06.11.2025 року позивач - Комунальне підприємство "Харківське ремонтно-будівельне підприємство" (адреса: 61001, м. Харків, вул.Металіста, буд. 10; ) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Науково-виробничого підприємства "Сігма" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю (адреса: 61007, м. Харків, вул.Північна, буд. 2; ) про стягнення заборгованості за поставлений товар в розмірі 3514700,00 грн.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.162 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 5 ст. 164 ГПК до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Позовну заяву підписано Рись Віталієм Григоровичем.

До позовної заяви надано довіреність від 12.01.2024 року, якою Кириченко Наталія Григорівна (РНОКПП НОМЕР_1 ), на підставі Витягу з ЄДР від 17.10.23, щодо КОМУНАЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХАРКІВСЬКЕ РЕМОНТНО-БУДІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО" (), уповноважує, в порядку передоручення, РИСЬ ВІТАЛІЙ ГРИГОРОВИЧ (РНОКПП НОМЕР_2 ) представляти інтереси КОМУНАЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО "ХАРКІВСЬКЕ РЕМОНТНО-БУДІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО" в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

У статті 60 ГПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

За змістом частини першої статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини першої статті 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу незалежно від порядку її створення може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади.

Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі №303/4297/20 вказано, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

У вказаній ухвалі Велика Палата Верховного Суду також вказала, що зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Крім того, суд зазначає, що законодавець не пов`язує момент набуття повноважень посадової особи із внесенням інформації до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та не передбачає прямого обов`язку внесення відомостей про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, а тому відсутність таких даних не позбавляє особу його повноважень за посадою на підставі наказу. У цьому випадку основним є реалізація повноважень саме за фактом перебування особи на посаді, а не за фактом внесення відомостей про цю особу як про підписанта до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 19.02.2024 у справі №758/10170/20.

Тобто, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 58 ГПК України).

Отже діяти від імені позивача можуть: представник - адвокат або в порядку самопредставництва - керівник чи інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), повноваження якої на самопредставництво мають підтверджуватись документами, з яких вбачається належність такої особи до керівника або суб`єкта, якому надано право на самопредставництво положеннями закону або статутом, положенням, трудовим договором (контрактом).

Як вже зазначалось судом, до позовної заяви надано довіреність від 12.01.2024 року, якою керівник Комунального підприємства "Харківське ремонтно-будівельне підприємство" уповноважує, в порядку передоручення, Рись Віталія Григоровича (РНОКПП НОМЕР_2 ) представляти інтереси Комунального підприємства "Харківське ремонтно-будівельне підприємство", зокрема, в судах.

Долучена довіреність не підтверджує право Рись Віталія Григоровича здійснювати представництво (самопредставництво) позивача в судах відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України, зокрема подавати позов до суду.

Також суд зазначає що позовна заява не містить доказів наявності трудових відносин Рись В.Г. на представництво інтересів позивача.

Тобто, позовна заява не містить доказів на підтвердження того, що Рись В.Г. є посадовою особою вказаної юридичної особи і уповноважений діяти в її інтересах через інститут самопредставництва.

Відповідно до частини другої статті 16 ГПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 58 ГПК України).

Згідно із частиною першою статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Частиною четвертою статті 60 ГПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до статті 131 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Суд звертає увагу, що до позовної заяви не надано доказів того, що Рись В.Г. є адвокатом.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що разом з позовною заявою не надано відповідних документів на підтвердження повноважень у порядку самопредставництва юридичної особи (трудового договору (контракту), тощо), та/або доказів на підтвердження того, що Рись В.Г. є адвокатом.

Крім того, відповідно до п.2 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Проте, позивачем в позовній заяві не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Згідно з чч.1,2 ст.174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162,164,172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що заявником було подано позовну заяву без додержання вимог ч.2 ст.162, п.2 ч.3 ст.162, ч. 5 ст. 164 ГПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу час на усунення недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Комунального підприємства "Харківське ремонтно-будівельне підприємство" залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Комунальному підприємству "Харківське ремонтно-будівельне підприємство" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання доказів на підтвердження повноважень Рись Віталія Григоровича;

- зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

4. Звернути увагу позивача, що згідно з ч.3 ст.174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

5. Попередити позивача про те, що відповідно до вимог ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала підписана 11.11.2025

Суддя К.В. Аріт