УХВАЛА

м. Київ

08.09.2025Справа № 910/4510/20
За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Корд Груп"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой"

про банкрутство

Суддя Яковенко А.В.

Помічник (за дорученням судді) Муханьков Ю.В.

Представники учасників: згідно з протоколом судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Корд Груп" звернулося до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой".

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.08.2020 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ). Визнано грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Корд Груп" (01004, м. Київ, вул. Рогнідинська, 4-А, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ) у розмірі 2 432 882,84 грн.. Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ). Здійснено оприлюднення на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України повідомлення про порушення провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ) за номером 69329 від 03.10.2022р. Призначено розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ) арбітражну керуючу Кноблох Ірину Вікторівну (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 425 від 01.03.2013). Визначено дату проведення попереднього судового засідання на 24.10.2022 р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2022 відкладено попереднє засідання на 05.12.2022.

25.10.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява Національного Банку України про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 47 236 645,27 грн.

01.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 7 428 593,32 грн.

02.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 50 302 312,72 грн.

02.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява Акціонерного товариства "Укрзалізниця" про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 58 586 948,23 грн.

03.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_2 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 2 347 753,01 грн.

03.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_3 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 2 259 209,75 грн.

04.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 520 122 906,16 грн.

04.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 11 449 905,19 грн.

04.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_4 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 734 852,06 грн.

04.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_5 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 1 958 413,30 грн.

07.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_6 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 35 406 556,10 грн.

07.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_7 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 1 575 636,25 грн.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 16.11.2022 прийнято вказані заяви із грошовими вимогами до боржника та призначено їх розгляд у попередньому засіданні на 05.12.2022.

03.11.2022 року до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_8 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 5 439 728,30 грн.

Судове засідання, призначене на 05.12.2022, не відбулось у зв`язку з направленням матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 апеляційну скаргу засновника Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.08.2022 у справі №910/4510/20 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 05.10.2023 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" за вх. № 5094/2023 залишено без задоволення. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.08.2022 у справі № 910/4510/20 залишено без змін.

За час перебування матеріалів справи у судах апеляційної та касаційної інстанції до суду надійшли: заява Військової частини НОМЕР_1 із грошовими вимогами до боржника на суму 30 375 388,09 грн.; заява ОСОБА_9 з грошовими вимогами до боржника на суму 3 422 291,73 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.06.2024 призначено розгляд справи у попередньому засіданні на 26.08.2024.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 28.06.2024 прийнято наступні заяви із грошовими вимогами до боржника, а саме: ОСОБА_8 на суму 5 439 728,30 грн., Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на суму 29 901 502,30 грн., ОСОБА_10 на суму 1 440 916,50 грн., ОСОБА_9 на суму 3 422 291,73 грн. Військової частини НОМЕР_1 на суму 30 375 388,09 грн. та призначено їх до розгляду у попередньому засіданні 26.08.2024.

26.07.2024 до суду надійшла заява арбітражного керуючого Пічугіна І.В. про участь у справі про банкрутство.

16.08.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява розпорядника майна про розгляд раніше поданого клопотання арбітражного керуючого Кноблох І.В. про відсторонення від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой".

23.08.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_11 про залишення без розгляду її заяви із грошовими вимогами до боржника.

26.08.2024 до суду надійшла заява арбітражного керуючого Кошовського С.В. про участь у справі про банкрутство.

26.08.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Національного банку України про відкладення розгляду справи.

26.08.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_12 про залишення без розгляду її заяви із грошовими вимогами до боржника.

Судове засідання, призначене на 26.08.2024, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

05.09.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_13 з грошовими вимогами до боржника на суму 378 884,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.09.2024 призначено розгляд справи у попередньому засіданні, клопотання арбітражного керуючого Кноблох І.В. про її відсторонення від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" на 18.11.2024.

10.10.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_3 про залишення без розгляду його заяви із грошовими вимогами до боржника.

11.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Корд Груп" про призначення розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" арбітражного керуючого Васюка М.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.10.2024 прийнято заяву ОСОБА_13 про визнання кредитором боржника на суму 378 884,00 грн., розгляд якої відбудеться у попередньому засіданні 18.11.2024.

21.10.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

21.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення по справі від розпорядника майна арбітражного керуючого Кноблох І.В.

21.10.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой".

21.10.2024 до Господарського суду міста Києва від розпорядника майна арбітражного керуючого Кноблох І.В. надійшло повідомлення по справі.

21.10.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

23.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_5 про залишення без розгляду її заяви із грошовими вимогами до боржника.

28.10.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

28.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

28.10.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

28.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення розпорядника майна арбітражного керуючого Кноблох І.В. про результати розгляду заявлених вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой".

28.10.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

01.11.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой".

04.11.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

04.11.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення розпорядника майна арбітражного керуючого Кноблох І.В. про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

04.11.2024 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до боржника.

05.11.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення розпорядника майна про результати розгляду заявлених грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 задоволено клопотання арбітражного керуючого Кноблох І.В. про відсторонення від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой"; відсторонено арбітражного керуючого Кноблох Ірину Вікторівну (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 425 від 01.03.2013) від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ); призначено розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3-Г, ) арбітражного керуючого Васюка Миколу Миколайовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 2013 від 08.11.2021); відкладено розгляд справи у попередньому засіданні на 03.02.25; зобов`язано розпорядника майна арбітражного керуючого Васюка М.М. розглянути заяви із грошовими вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" та надати суду у строк до 10.01.2025 (включно) письмові повідомлення про їх визнання або відхилення.

03.02.2025 до Господарського суду міста Києва від розпорядника майна надійшли повідомлення про результати розгляду грошових вимог.

03.02.2025 до канцелярії суду від засновника (учасника) ТОВ "Градострой" ОСОБА_14 надійшла заява про відсторонення арбітражного керуючого Васюка М.М. від виконання обов`язків розпорядника майна у справі № 910/4510/20.

Судове засідання, призначене на 03.02.2025 не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Яковенко А.В. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.04.2025 призначено розгляд справи у попередньому засіданні на 12.05.2025.

09.05.2025 до суду надійшло повідомлення розпорядника майна арбітражного керуючого Васюка М.М. про результати розгляду заяв Головного управління ДПС у м. Києві, Акціонерного товариства "Українська залізниця", Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Корд Груп" та Національного банку України із грошовими вимогами до боржника.

12.05.2025 до Господарського суду міста Києва надійшли повідомлення розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" про результати розгляду заявлених ОСОБА_4 , Товариством з обмеженою відповідальністю "Корд Груп", ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Службою зовнішньої розвідки України грошових вимог до боржника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2025 відкладено попереднє засідання на 04.08.2025.

Судове засідання, призначене на 04.08.2025, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.08.2025 призначено розгляд справи у попередньому засіданні, заяви засновника (учасника) ТОВ "Градострой" ОСОБА_14 про відсторонення арбітражного керуючого Васюка М.М. від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" на 08.09.2025.

У судове засідання, призначене на 08.09.2025, з`явилися представники учасників справи та заявлених кредиторів.

Щодо заяви засновника (учасника) ТОВ «Градострой» ОСОБА_14 про відсторонення арбітражного керуючого Васюка М.М. від виконання повноважень Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 4 ст. 28 Кодексу України з процедур банкрутства арбітражний керуючий може бути відсторонений господарським судом від виконання повноважень розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого санацією, ліквідатора, керуючого реалізацією за його заявою. Відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень здійснюється господарським судом за клопотанням учасника провадження у справі або за власною ініціативою у разі: 1) невиконання або неналежного виконання обов`язків, покладених на арбітражного керуючого; 2) зловживання правами арбітражного керуючого; 3) подання до суду неправдивих відомостей; 4) відмови арбітражному керуючому в наданні допуску до державної таємниці або скасування раніше наданого допуску, якщо такий допуск є необхідним для виконання обов`язків, визначених цим Кодексом; 5) припинення діяльності арбітражного керуючого; 5-1) тимчасового зупинення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого на строк понад 30 днів; 6) наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів. Якщо заяву про відсторонення арбітражного керуючого подано не учасником провадження у справі, така заява залишається судом без розгляду. Комітет кредиторів має право в будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень незалежно від наявності таких підстав. Клопотання про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень має містити кандидатуру арбітражного керуючого для його призначення для виконання повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність). За наявності підстав для відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень або за клопотанням комітету кредиторів господарський суд протягом 14 днів постановляє ухвалу про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень та призначення іншого арбітражного керуючого.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 28 Кодексу України з процедур банкрутства, суд зазначає, що арбітражний керуючий у справі про банкрутство може бути відсторонений або за заявою арбітражного керуючого, або за заявою учасника справи, або за заявою комітету кредиторів (зборів кредиторів у справі про неплатоспроможність фізичної особи), або за ініціативою суду.

За таких обставин, суду необхідно визначитися із процесуальним статусом засновника (учасника) Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» ОСОБА_14 у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой».

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_14 є учасником Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой», який володіє часткою у статутному капіталі боржника у розмірі 100 %.

Статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що учасниками у справі про банкрутство (неплатоспроможність) є сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, Фонд державного майна України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника. Уповноваженою особою засновників (учасників, акціонерів) боржника є особа, уповноважена вищим органом управління боржника представляти інтереси засновників під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом України з процедур банкрутства.

Пунктами 3, 6 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово формулювала правові висновки стосовно неможливості учасника (акціонера) товариства від свого імені звертатися до суду з позовами з підстав вчинення товариством правочинів або інших дій чи бездіяльності, зокрема про те, що укладення виконавчим органом товариства договору з іншою особою без передбаченої статутом згоди вищого органу цього товариства може свідчити про порушення прав та інтересів самого товариства у його відносинах з іншою особою - стороною договору, а не корпоративних прав його учасника (подібні висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, від 15.10.2019 у справі № 905/2559/17, від 03.12.2019 у справі № 904/10956/16, від 07.04.2020 у справі № 904/3657/18, від 07.07.2020 у справі № 910/10647/18).

Такі висновки відповідають усталеній практиці ЄСПЛ, відповідно до якої акціонер (учасник) юридичної особи, навіть мажоритарний, не може розглядатись як належний заявник, якщо йдеться про порушення прав юридичної особи (див., зокрема, рішення від 20.05.1998 у справі "Кредитний та індустріальний банк проти Чеської Республіки", заява № 29010/95, пункти 46-52; рішення від 18.10.2005 у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України", заява № 70297/01, пункти 28 - 30; рішення від 21.12.2017 року у справі "Фельдман та банк "Слов`янський" проти України", заява № 42758/05, пункт 30).

Водночас сучасний підхід до використання теорії "проникнення за корпоративну завісу" сформований ЄСПЛ зокрема у рішеннях Agrotexim and Others v. Greece, заява №14807/89, Albert and Others v. Hungary (заява №5294/14) вказує на те, що незалежність юридичної особи не можна вважати абсолютною. У цьому контексті "проникнення за корпоративну завісу" або "ігнорування статусу юридичної особи" визнається адекватним та справедливим у певних обставинах або для досягнення певної мети. Такі підходи можуть застосуватись тільки у виняткових випадках, наприклад коли чітко встановлено, що компанія не мала можливості безпосередньо звернутись до інституцій Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод через органи управління юридичної особи або через ліквідаторів.

За змістом рішенням ЄСПЛ у справі Alberts and Others v. Hungary (заява №5294/14) такими винятковими обставинами можуть бути, зокрема, запровадження відносно компанії зовнішнього нагляду або контролю у зв`язку з її фінансовими або іншими труднощами, або якщо особа, до завдання якої відносився захист інтересів компанії, не була здатна або не хотіла звертатися до суду, або якщо виникли розбіжності між акціонерами та тимчасовим керуючим (наприклад, відсторонення від посади керуючого та призначення тимчасового керуючого).

Екстраполювавши на національне законодавство зазначені висновки ЄСПЛ щодо проникнення за "корпоративну завісу" за виняткових обставин, Велика Палата Верховного Суду у пункті 91 постанови від 01.03.2023 у справі №522/22473/15-ц виснувала, що такими винятковими обставинами можуть бути, наприклад, відкриття ліквідаційної процедури та визнання боржника банкрутом, наслідком чого є припинення повноважень органів управління банкрута щодо управління банкрутом та розпорядження його майном, а також припинення повноваження власника (органу, уповноваженого управляти майном) майна банкрута, або запровадження тимчасової адміністрації чи оголошення про ліквідацію банку, в результаті чого припиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, наглядової ради і правління) та органів контролю (внутрішнього аудиту).

Також необхідно розмежовувати звернення учасника до суду від свого імені і звернення від імені товариства, адже майновий стан товариства не є байдужим для його учасників. Таким чином, хоча порушення прав товариства не є порушенням прав чи прямого (безпосереднього) інтересу учасника, але учасник може мати похідний інтерес у захисті прав товариства.

Зокрема, особа може мати похідний інтерес у захисті прав товариства не тільки у випадку, коли вона є його учасником, адже похідний інтерес можуть мати, наприклад, кредитори боржника в захисті прав боржника у процедурі банкрутства, у виконавчому провадженні, у процедурі ліквідації банків (подібні висновки наведені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28.09.2021 у справі №761/45721/16-ц, від 01.03.2023 у справі №522/22473/15-ц).

Неможливість звернення юридичної особи до суду в особі свого виконавчого органу може бути підставою для такого звернення учасником від імені юридичної особи, а не від власного імені (близький за змістом висновок викладено в пункті 115 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.03.2023 у справі №522/22473/15-ц).

Згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 18.05.2023 у справі № 908/3468/13, з моменту відкриття провадження у справі про банкрутство у акціонера (учасника, засновника) товариства-боржника, за загальним правилом, з`являється інший відмінний від корпоративних прав інтерес у якнайповнішому задоволенні вимог кредиторів за рахунок коштів і майна боржника задля уникнення субсидіарної чи солідарної відповідальності за його боргами або отримання залишку активів боржника, після повного задоволення вимог кредиторів.

При цьому акціонер/учасник товариства набуває права на судовий захист своїх інтересів шляхом оспорювання правочинів акціонерного товариства в межах справи про банкрутство останнього, якщо доведе під час розгляду справи у сукупності порушення його прав/інтересів оспорюваним правочином та вчинення цього правочину всупереч меті процедури банкрутства, а саме на шкоду кредиторам боржника.

Наразі вже сформована усталена судова практика про можливість оскарження таких (фраудаторних) правочинів особою (не стороною правочину), чиї майнові інтереси порушує такий правочин, якщо зацікавлена особа доведе, що сторона, яка уклала договір та відчужила за ним майно, свідомо погіршила свій майновий стан, з метою уникнення відповідальності перед кредитором.

Засновники (учасники, акціонери) боржника як власники корпоративних прав (частки у статутному капіталі (майні), акцій, права на вклад до статутного капіталу) з моменту відкриття провадження у справі про банкрутство за загальним правилом не беруть у ній безпосередньої участі, проте не втрачають корпоративних прав та інтересів у цій справі, в тому рахунку через субсидіарну відповідальність, а також, зокрема стосовно відновлення платоспроможності боржника або отримання майна, що залишилося після задоволення вимог кредиторів та ліквідації банкрута.

Водночас, оцінюючи обрані засновниками (учасниками, акціонерами) боржника форми та способи захисту їх інтересів у справі про банкрутство судам слід виходити як зі змісту спеціальних норм Закону про банкрутство, так і принципу "неможливості ототожнення юридичної особи та її членів" та враховувати актуальні правові висновки щодо реалізації цієї домінанти, викладені, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, від 15.10.2019 у справі № 905/2559/17, від 03.12.2019 у справі № 904/10956/16, постанові Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 910/13643/19.

Частиною 14 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що корпоративні права засновників (учасників, акціонерів) боржника реалізуються з урахуванням обмежень, встановлених цим Кодексом; задоволення вимог засновника (учасника) боржника - юридичної особи про виділення частки у майні боржника у зв`язку з виходом із складу його учасників забороняється; рішення про реорганізацію або ліквідацію юридичної особи - боржника приймається в порядку, визначеному цим Кодексом.

Таким чином, корпоративні права засновників (учасників, акціонерів) боржника внаслідок відкриття провадження у справі про банкрутство не припиняються, а лише набувають окремих обмежень у реалізації, а їх інтереси у такій справі в силу приписів Кодексу України з процедур банкрутства представляє спеціальний суб`єкт - уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника.

Справи про банкрутство характеризуються особливим складом учасників, кожен з яких, вступаючи в провадження у такій справі, на різних процедурах, наділяється специфічним обсягом прав і обов`язків, зумовленим характером відносин неспроможності/банкрутства та спрямованістю інтересів (юридичною заінтересованістю) учасника у такому провадженні.

З огляду на те, що правове регулювання статусу учасників у справі про банкрутство регламентовано як нормами ГПК України, так і спеціальним законом - Кодексом України з процедур банкрутства, зміст правосуб`єктності та особливості процесуального статусу конкретного учасника справи розкриваються шляхом системного тлумачення норм цих законодавчих актів з урахуванням особливостей певної стадії процедури банкрутства.

Суд враховує, що процедура банкрутства за своєю суттю є конкурсним процесом, основною метою якого є пропорційне і справедливе задоволення вимог всієї сукупності кредиторів неплатоспроможного боржника з дотриманням балансу інтересів боржника, кредиторів та інших учасників справи про банкрутство.

У цьому процесі можливість ефективного захисту інтересів власників частки у статутному капіталі боржника пов`язана із своєчасним, у правомірний спосіб визначенням представника їх спільних інтересів у справі про банкрутство - уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника.

Право на уповноваження такої особи може бути реалізовано вищим органом управління боржника на будь-якій стадії справи про банкрутство, позаяк така правомочність за змістом є спеціальною, виникає саме у зв`язку з відкриттям провадження у справі про банкрутство, безпосередньо не пов`язана з управлінням боржником чи розпорядженням його майном, а отже не зазнає змін через обмеження (зупинення/припинення) корпоративних прав та повноважень органів управління боржника, що застосовуються у такій справі поетапно відповідно до приписів частин п`ятої, сьомої статті 44, частини четвертої статті 50, частини першої статті 59 КУзПБ.

Кодекс України з процедур банкрутства не регламентує відбору такого представника за суб`єктною ознакою або зв`язками з боржником, тому, за загальними нормами про представництво, усяка наділена повною правосуб`єктністю особа може бути уповноважена рішенням вищого органу управління боржника на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) у справі про банкрутство.

Відповідно до приписів статті 1312 Конституції України, статей 16, 58 ГПК України процесуальне представництво уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) у справі про банкрутство може здійснюватися адвокатом.

За загальним правилом порядок прийняття рішень вищим органом управління боржника з будь-яких питань, в тому числі з обрання уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів), визначається нормами корпоративного права та статутними документами.

Норма статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства в частині порядку уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) має бланкетний характер, адже відсилає до спеціальних норм, що регламентують прийняття рішень органами управління підприємницьких товариств.

Відповідно до частини першої статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" вищим органом товариства є загальні збори учасників.

За змістом статті 34 цього Закону рішення про уповноваження особи на представництво інтересів учасників (засновників) товариства у справі про банкрутство приймається більшістю голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань, якщо статутом товариства не встановлена більша кількість голосів для прийняття такого рішення.

На загальних зборах учасників товариства, що проводяться відповідно до частини третьої цієї статті, ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол (частина четверта статті 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Статтею 37 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" визначено, що у товаристві, що має одного учасника, рішення з питань, що належать до компетенції загальних зборів учасників, приймаються таким учасником товариства одноособово та оформлюються письмовим рішенням такого учасника.

За змістом статей 41, 42 Закону України "Про акціонерні товариства" рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених цим Законом. Статутом приватного товариства може встановлюватися більша кількість голосів акціонерів, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного, крім визначених цим Законом виключень: Загальні збори акціонерного товариства мають кворум за умови реєстрації для участі у них акціонерів, які сукупно є власниками більш як 50 відсотків голосуючих акцій.

Таке рішення оформлюється протоколом загальних зборів акціонерного товариства, підписаним головою та секретарем загальних зборів, підшитим та скріпленим підписом голови виконавчого органу товариства (у разі колегіального виконавчого органу) або одноособового виконавчого органу (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Відповідно до частини другої статті 49 зазначеного Закону повноваження загальних зборів товариства, передбачені статтею 33 цього Закону та внутрішніми документами товариства, здійснюються акціонером одноосібно. Рішення акціонера з питань, що належать до компетенції загальних зборів, оформлюється ним письмово (у формі рішення). Таке рішення акціонера має статус протоколу загальних зборів акціонерного товариства.

Системний аналіз цих норм дає підстави для висновку, що стаття 1 Кодексу України з процедур банкрутства пов`язує уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) боржника саме з рішенням його вищого органу управління, що має визначену нормами корпоративного законодавства форму, зміст та процедуру прийняття.

Таке рішення вищого органу управління боржника, прийняте в регламентованому законом та статутом порядку і оформлене протоколом, є доказом уповноваження особи на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів) боржника перед третіми особами у справі про банкрутство.

Суд зауважує, що не існує жодних обмежень у виборі вищим органом управління боржника уповноваженої особи (учасників, акціонерів) боржника ані за суб`єктною ознакою (тільки учасник товариства тощо), ані за процедурою, на якій перебуває справа про банкрутство (розпорядження, санація, ліквідація). При цьому, враховуючи відсутність жодних відповідних обмежень, правомірним є проведення загальних зборів учасників з метою визначення уповноваженої особи учасників під час ліквідаційної процедури.

За наявності у боржника одного учасника (акціонера) він може самостійно здійснювати представництво своїх інтересів у справі про банкрутство або відповідно до приписів статті 37 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", статті 49 Закону України "Про акціонерні товариства" своїм письмовим рішенням уповноважити іншу особу представляти його інтереси в розумінні статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ураховуючи правовий зміст інституту представництва та положення параграфу 2 глави 4 ГПК України, у документі (протоколі, рішенні), яким оформлено рішення вищого органу управління боржника, має бути ідентифіковано особу, уповноважену на представництво інтересів засновників (учасників, акціонерів); зазначено реквізити справи про банкрутство, у якій надано такі повноваження, та застереження щодо обмеження повноважень за умови їх встановлення таким рішенням.

Припинення (втрата) повноважень уповноваженою особою засновників (учасників, акціонерів) боржника відбувається у тих самих формах, що і його набуття: за рішенням вищого органу управління боржника або в разі втрати юридичної сили рішенням про уповноваження цієї особи внаслідок визнання його недійсним (скасування) - за рішенням суду.

Хоча Кодекс України з процедур банкрутства і не регламентує особливостей вступу уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) у справу, в частині 1 статті 47 Кодексу України з процедур банкрутства законодавець зазначає стосовно інших учасників провадження у справі про банкрутство про визнання їх такими відповідно до цього Кодексу, отже, передбачає певну процесуальну фіксацію статусу учасника справи про банкрутство та моменту його набуття.

Зі змісту господарських процесуальних правовідносин в цілому і у справах про банкрутство зокрема видається правильним, що за загальним правилом набуття процесуального статусу заінтересованими суб`єктами схвалюється судом за наслідками перевірки підстав його набуття.

З таким підходом погодився Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство в постанові від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19, наголосивши, що було б доцільно формалізувати статус наведених учасників у справі про банкрутство шляхом прийняття господарським судом відповідного судового рішення (ухвали) задля впорядкування процесу здійснення провадження у справі.

Таким чином, вступ у справу про банкрутство уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника має відбуватися шляхом подання заяв із процесуальних питань відповідно до статей 169, 170 ГПК України.

При цьому уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника має підтвердити підстави представництва доказами в порядку статей 74-79 ГПК України, надавши, зокрема, відповідне рішення, оформлене протоколом вищого органу управління боржника.

Обсяг процесуальних прав уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника у справі про банкрутство, визначений Кодексом України з процедур банкрутства, залежить від змісту рішення вищого органу управління боржника.

Рішення вищого органу управління боржника, яке, зокрема, може мати форму протоколу загальних зборів учасників товариства боржника, є єдиним можливим доказом підтвердження повноважень уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника. Тому суд, здійснюючи легітимацію відповідного учасника у справі про банкрутство, зобов`язаний надати оцінку відповідному рішенню вищого органу управління боржника щодо його належності (з`ясувати склад учасників та розмір їх часток на момент прийняття відповідного рішення, здійснити перевірку наявності необхідного кворуму під час прийняття відповідного рішення тощо).

Розглядаючи заяву такої особи про вступ у справу, господарський суд перевіряє повноваження представника (уповноваженої особи) засновників (учасників, акціонерів) боржника на участь у справі оформлені протоколом загальних зборів, не вирішуючи питання щодо дійсності/недійсності рішення органу управління товариством в цілому або у відповідній частині.

Отже, набуття уповноваженою особою засновників (учасників, акціонерів) статусу учасника справи про банкрутство має ґрунтуватися на ухвалі суду про залучення такої особи до участі у справі, постановленій в порядку статті 234 ГПК України.

Саме з набранням законної сили такою ухвалою уповноважена особа, окрім належних їй спеціальних прав - брати участь з правом дорадчого голосу у зборах кредиторів та роботі комітету кредиторів боржника, наділяється процесуальними правомочностями учасника справи за статтею 42 ГПК України.

Таким чином, можливість реалізації повного обсягу процесуальної дієздатності уповноваженою особою засновників (учасників, акціонерів) боржника пов`язана з фактом набуття такою особою статусу учасника справи про банкрутство шляхом постановлення судом ухвали про її залучення до участі у справі за результатами розгляду відповідної заяви такої особи.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 20.05.2021 по справі № 910/24368/14.

Враховуючи, що учасником Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» ОСОБА_14 не подано до суду заяви відповідно до ст.ст. 169, 170 Господарського процесуального кодексу України про вступ у справу в якості уповноваженої особи засновника (учасника) боржника, до якої долучено відповідне рішення вищого органу управління Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой», та судом не прийнято рішення про залучення ОСОБА_14 до участі у справі про банкрутство № 910/4510/20, станом на 08.09.2025 ОСОБА_14 , як учасник Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой», не має повного обсягу процесуальної дієздатності учасника справи про банкрутство, у тому числі не має права подавати до суду заяви про відсторонення арбітражного керуючого Васюка М.М. від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой».

З огляду на викладене, суд відмовляє учаснику Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» ОСОБА_14 у задоволенні заяви про відсторонення арбітражного керуючого Васюка М.М. від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой».

При цьому, суд звертає увагу ОСОБА_14 , що він не позбавлений права звернутися до суду із заявою про вступ у справу в якості уповноваженої особи засновника (учасника) боржника у вищезазначеному судом порядку та набути процесуального статусу учасника справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» у разі задоволення судом відповідної заяви.

Дослідивши заяву Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» про залучення до участі у справі № 910/4510/20 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой», суд зазначає наступне.

Так, в обгрунтування вказаної заяви Державною спеціалізованою фінансовою установою «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» вказано, що у червні 2020 року Іпотечний центр в м. Києві та Київській області Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному будівництву» звертався до суду із заявою про залучення його до участі у справі в якості третьої особи. При цьому, судом за результатом розгляду вказаної заяви будь-якого рішення не приймалося.

19.06.2024 було завершено процедуру реорганізації Іпотечного центру в м. Києві та Київській області Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному будівництву» шляхом приєднання до Держмолодьжитла (), і Держмолодьжитло є правонаступником майна, прав та обов`язків Іпотечного центру в м. Києві та Київській області Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному будівництву», що підтверджується наказом Мінрегіону від 10.11.2022 № 207 «Про деякі питання Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» (пункти 3, 4), а також відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

З огляду на викладене, заявник просить суд залучити до участі у справі № 910/4510/20 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» у якості третьої особи Державну спеціалізовану фінансову установу «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву».

Статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства визначено:

- сторони у справі про банкрутство (неплатоспроможність) - конкурсні кредитори (голова комітету кредиторів), забезпечені кредитори, боржник (банкрут);

- учасники у справі про банкрутство (неплатоспроможність) - сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, Фонд державного майна України, Національний банк України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника;

- кредитор - юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, які мають підтверджені у встановленому порядку документами вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника; забезпечені кредитори - кредитори, вимоги яких до боржника або іншої особи забезпечені заставою майна боржника; конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника; поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли після відкриття провадження у справі про банкрутство.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України у справах про банкрутство (неплатоспроможність) склад учасників справи визначається Кодексом України з процедур банкрутства.

З огляду на викладене, суд зазначає, що Кодексом України з процедур банкрутства не передбачено такого процесуального статусу учасника справи про банкрутство (неплатоспроможність), як третя особа.

Враховуючи зазначене, суд відмовляє Державній спеціалізованій фінансовій установі «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» у задоволенні заяви про залучення до участі у справі № 910/4510/20 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» у якості третьої особи.

При цьому, суд звертає увагу Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» на те, що за умови існування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» непогашеної заборгованості перед Державною спеціалізованою фінансовою установою «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву», остання не позбавлена права звернутися до Господарського суду міста Києва із заявою із кредиторськими вимогами до боржника в порядку, визначеному статтею 45 Кодексу України з процедур банкрутства.

Керуючись Кодексом України з процедур банкрутства, ст.ст. 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити учаснику Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» ОСОБА_14 у задоволенні заяви про відсторонення арбітражного керуючого Васюка М.М. від виконання повноважень розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой».

2. Відмовити Державній спеціалізованій фінансовій установі «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» у задоволенні заяви про залучення до участі у справі № 910/4510/20 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» у якості третьої особи.

3. Копію ухвали направити учаснику ТОВ «Градострой» Власову В.В. та Державній спеціалізованій фінансовій установі «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву».

Ухвала набирає законної сили в порядку ч.ч. 4, 5 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства та може бути оскаржена в п. 1. Оскарження ухвали не зупиняє провадження у справі про банкрутство.

Повний текст ухвали складено 17.11.2025

Суддя А.В. Яковенко