УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.11.2025Справа № 910/13891/25
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Київської міської ради

до: 1. Представництва «Геледжен, ІНК.»

2. Дочірнього підприємства «ГРАНД ПЛАЗА»

про стягнення 1 531 506,16 грн,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Київської міської ради до Представництва «Геледжен, ІНК.» та Дочірнього підприємства «ГРАНД ПЛАЗА» про стягнення 1 531 506,16 грн заборгованості з орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Прорізна, буд. 24/39 у Шевченківському районі міста Києва площею 2929 кв.м. з кадастровим номером :76:018:0006 згідно з договором на право тимчасового довгострокового користування землею (в тому числі на умовах оренди) від 08.04.1998, за період з 08.11.2024 по 24.09.2025.

Дослідивши матеріли вказаної позовної заяви, суд встановив наявність підстав для залишення її без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам, оскільки не містить відомих номерів засобів зв`язку відповідача-1 або зазначення про те, що такі відомості щодо вказаного учасника справи не відомі позивачу або відсутні.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За приписами ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Так, на першому аркуші позовної заяви вказано, що позов не містить вимог майнового характеру, втім позовні вимоги стосуються стягнення коштів з відповідачів.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Отже, суд констатує, що позивачем не дотримано вимог п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не зазначено ціну позову.

Водночас, згідно із п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Суд звертає увагу позивача, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, яка повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно визначати відповідну матеріально-правову вимогу.

У прохальній частині позову позивач просить стягнути з Представництва «Геледжен, ІНК.» та Дочірнього підприємства «ГРАНД ПЛАЗА» на користь Київської міської ради заборгованість з орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Прорізна, буд. 24/39 у Шевченківському районі міста Києва площею 2929 кв.м. з кадастровим номером :76:018:0006 згідно з договором на право тимчасового довгострокового користування землею (в тому числі на умовах оренди) від 08.04.1998, у сумі 1 531 506,16 грн за період з 08.11.2024 по 24.09.2025.

Однак, суд звертає увагу, що вказана позовна вимога викладена некоректно, оскільки не видається за можливе встановити однозначно, позивач просить стягнути вказану суму заборгованості з кожного відповідача окремо або солідарно з відповідачів.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 162, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Київської міської ради залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви, що містить:

- відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти Представництва «Геледжен, ІНК.» або зазначення про те, що такі відомості щодо останнього не відомі позивачу або відсутні;

- зазначення ціни позову;

- конкретний зміст позовних вимог (вимоги мають бути викладені до кожного відповідача окремо чи до обох солідарно).

3. Звернути увагу позивача, що заява про усунення недоліків з доданими до неї матеріалами має бути направлена на адресу відповідачів.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Ю. Трофименко