УХВАЛА

10 листопада 2025 року

м. Київ

cправа № 906/1296/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

Бакуліної С. В. (доповідач),

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.10.2025 (головуючий суддя - Філіпова Т.Л., судді: Маціщук А.В., Василишин А.Р.), рішення від 10.06.2025, додаткове рішення від 26.06.2025 Господарського суду Житомирської області (суддя Соловей Л.А.)

у справі №906/1296/24

за позовом ОСОБА_1

до 1. Приватного підприємства "Приватна агрофірма "ЛАН",

2. ОСОБА_2 ,

3. Державного реєстратора Червоненської селищної ради Попіля Володимира Вікторовича

про визнання недійсними рішення загальних зборів власників,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом до Приватного підприємства "Приватна агрофірма "ЛАН" (далі - ПП "Приватна агрофірма "ЛАН"), ОСОБА_2 , Державного реєстратора Червоненської селищної ради Попіля Володимира Вікторовича, в якому просив: визнати недійсними всі рішення загальних зборів власників ПП "Приватна агрофірма "ЛАН", оформлені протоколом №29/08/2024-1 від 29.08.2024 з моменту їх прийняття; зобов`язати державного реєстратора Червоненської селищної ради скасувати державну реєстрацію змін здійснену на підставі протоколу №29/08/2024-1 від 29.08.2024.

Господарський суд Житомирської області рішенням від 10.06.2025 у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовив.

ПП "Приватна агрофірма "ЛАН" подало заяву до Господарського суду Житомирської області про ухвалення додаткового рішення про стягнення з позивача 50 000 грн витрат на правову допомогу адвоката.

Господарський суд Житомирської області додатковим рішенням від 26.06.2025 - заяву представника ПП "ПАФ "Лан" від 10.06.25 про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 50 000 грн задовольнив частково. Cтягнув з ОСОБА_1 на користь ПП "Приватна агрофірма "Лан" - 30 000 грн витрат на професійну правничу допомогу. У задоволені заяви в іншій частині відмовив.

Північно-західний апеляційний господарський суд постановою від 09.10.2025 рішення від 10.06.2025 та додаткове рішення Господарського суду Житомирської області від 26.06.2025 у справі №906/1296/24 залишив без змін.

ОСОБА_1 звернувся 29.10.2025 через підсистему "Електронний суд" до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить Скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 10.06.2025 у справі №906/1296/24, додаткове рішення Господарського суду Житомирської області від 26.06.2025 у справі №906/1296/24 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду 09.10.2025 у справі №906/1296/24 та направити справу на новий розгляд до Господарського суду Житомирської області.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Згідно частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, вона залишається без руху.

Щодо підстав касаційного оскарження судових рішень

Пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК унормовано, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Так у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні. Крім того, у цьому випадку необхідно чітко вказати норму права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо), яку суд неправильно застосував в оскаржуваному судовому рішенні; навести висновок щодо застосування цієї норми права в оскаржуваному судовому рішенні; навести висновок щодо її застосування у постанові Верховного Суду, зазначити дату її прийняття та номер справи; обґрунтувати подібність правовідносин у справі, що розглядається, та у справі, в якій Верховний Суд виклав свій висновок.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, ОСОБА_1 посилається на пункт 1, 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК, зазначаючи:

- що суди попередніх інстанцій не враховали висновків Верховного Суду, викладених в постановах від 27.03.2018 у справі №904/6983/17, від 06.03.2018 у справі №907/167/17, від 05.11.2020 у справі №910/12792/19, від 10.10.2019 у справі №916/1807/17, від 10.05.2018 у справі №906/592/17, від 20.02.2019 у справі №910/4476/18, від 16.12.2020 у справі №910/14910/18, від 24.06.2021 у справі №910/10275/20, та інших (без чіткого зазначення, які саме висновки, щодо застосування якої/яких норми/норми права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо) не застосували суди;

- що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме яким чином має відбуватися голосування загальних зборів власників Приватного підприємства, якщо порядок денний включає питання про припинення прав підприємства на усе наявне в нього майно. Оскільки приватне підприємство є товаром і права власника не обмежені часткою у статутному капіталі, а таке рішення про виведення з приватного підприємства 100% його майна знецінює цей товар і фактично позбавляє власника права власності. Верховний Суд за відсутності правового регулювання цього питання має виснувати, чи не повинне приватне підприємство у разі прийняття рішення загальних зборів власників приватного підприємства про реалізацію майна прийматися 75% голосів;

- суд не дослідив зібрані у справі докази (пункт 1 частини третьої статті 310 ГПК, що корелюється з пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК);

Разом з тим, скаржником частково дотримано вимоги пункту 5 частини другої статті 290 ГПК, оскільки в касаційній скарзі ним наведено постанови Верховного Суду без зазначення які саме висновки, щодо застосування якої/яких норми/норми права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо), суди неправильно застосували в оскаржуваних судових рішеннях, висновки щодо якої/яких (норм) містяться у зазначених постановах; щодо застосування якої саме норми права відсутній висновок Верховного Суду у спірних правовідносинах в контексті поставленого скаржником запитання..

У зв`язку з вищенаведеним, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху відповідно до частини другої статті 292 ГПК.

Способом усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.10.2025, рішення від 10.06.2025, додаткове рішення від 26.06.2025 Господарського суду Житомирської області у цій справі є викладення касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства.

Щодо сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну немайнову вимогу.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 установлено у розмірі 3 028 грн.

Згідно з абзацом другим частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Скаржник оскаржує судові рішення попередніх інстанцій, якими відмовлено у задоволенні двох вимог немайнового характеру.

Підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням викладеного при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 9 689,60 грн (3 028 грн х 2-ві немайнові вимоги) х 200 % (ставка)) х 0,8 коефіцієнту).

Скаржник не додав до касаційної скарги документа, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, натомість в тексті касаційної скарги (сторінка 3), посилаючись на пункт 9 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", зазначає, що він є особою з інвалідністю ІІ групи, про що він додає копію пенсійного посвідчення та копію довідки МСЕК, а тому звільнений від сплати судового збору.

Втім, додаючи копію пенсійного посвідчення від 04.05.2007 №140255, термін дії якого закінчився 01.06.2015, ОСОБА_1 довідку МСЕК, яка не вказана в додатках касаційної скарги, до матеріалів касаційної скарги не додав.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.10.2025, рішення від 10.06.2025, додаткове рішення від 26.06.2025 Господарського суду Житомирської області у справі №906/1296/24 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК, із наданням скаржнику строку для усунення недоліків, а саме подання Суду: (1) касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства; (2) документа про сплату (зарахування) судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку та розмірі, а саме у сумі 9 689,60 грн, за наведеними нижче реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та дата судового рішення, що оскаржується.

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.

При цьому звертається увага скаржника на те, що заяву про усунення недоліків (касаційної скарги у новій редакції), подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.

Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292, 314 ГПК, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.10.2025, рішення від 10.06.2025, додаткове рішення від 26.06.2025 Господарського суду Житомирської області у справі №906/1296/24 залишити без руху.

2. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя С.В. Бакуліна