ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2025м. ДніпроСправа № 904/4531/25

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мілєвої І.В. за участю секретаря судового засідання Савенко В.А.

за позовом ОСОБА_1 , Дніпропетровська область, м. Дніпро

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Латоніс", Дніпропетровська область, м. Дніпро

відповідача-2: Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Гомарт Консалтінг Лімітед, Кіпр, Атталу,

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Касерта Трейдінг Лімітед, Кіпр, Стравонос,

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Крутімакс Дівелопмент Лімітед, Кіпр, Ерефіу,

третя особа-4, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Лонар Ентерпрайзес Лімітед, Кіпр, ОСОБА_2 ,

третя особа-5, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Холлівел Коммершіал Лімітед, ОСОБА_3

про визнання припиненими трудових відносин та внесення змін до ЄДРПОУ

Представники:

від позивача: Зарвій Р.Л.;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: не з`явився;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: не з`явився;

від третьої особи-3: не з`явився;

від третьої особи-4: не з`явився;

від третьої особи-5: не з`явився;

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до господарського суду з позовною заявою до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Латоніс" та відповідача-2: Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, в якій просить суд:

- визнати припиненими з 28.07.2025 трудові відносини між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий Жовтневим РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 12.12.2000, Р.Н.О.К.П.П. НОМЕР_2 , зареєстрований адресою: АДРЕСА_1 ), який обіймав посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» (ідентифікаційний код юридичної особи 34590096) з підстав передбачених частиною першою статті 38 КЗпП України.

- зобов`язати Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Яворницького Дмитра, 75, ідентифікаційний код 40392181) виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомості про Піцик Вадима Володимировича (Р.Н.О.К.П.П. НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) як директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» (ідентифікаційний код юридичної особи 34590096).

Позивач в позовній заяві просить суд залучити Гомарт Консалтінг Лімітед, Касерта Трейдінг Лімітед, Крутімакс Дівелопмент Лімітед, Лонар Ентерпрайзес Лімітед та Холлівел Коммершіал Лімітед в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Суд ухвалою від 18.08.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Залучив до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Гомарт Консалтінг Лімітед. Залучив до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Касерта Трейдінг Лімітед. Залучив до участі у справі в якості третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Крутімакс Дівелопмент Лімітед. Залучив до участі у справі в якості третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Лонар Ентерпрайзес Лімітед. Залучив до участі у справі в якості третьої особи-5, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Холлівел Коммершіал Лімітед. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначив підготовче засідання на 12.09.2025.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа (а.с.53) ухвала суду від 18.08.2025 доставлена до електронного кабінету відповідача-1 18.08.2025.

Відзив відповідач-1 до суду не подав.

25.08.2025 відповідач-2 подав до суду відзив.

В підготовче засідання 12.09.2025 з`явився представник позивача. Представники відповідачів-1,2 та третіх осіб-1,2,3,4,5 в підготовче засідання не з`явились.

Суд ухвалою від 12.09.2025 відклав підготовче засідання на 06.10.2025.

17.09.2025 відповідач-2 подав до суду клопотання про розгляд справи без участі його представника.

В підготовче засідання 06.10.2025 з`явився представник позивача. Представники відповідачів-1,2 та третіх осіб-1,2,3,4,5 в підготовче засідання не з`явились.

Суд ухвалою від 06.10.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 05.11.2025.

У судове засідання 05.11.2025 з`явився представник позивача. Представники відповідачів-1,2 та третіх осіб-1,2,3,4,5 в підготовче засідання не з`явились.

20.10.2025 відповідач-2 подав до суду клопотання про розгляд справи без участі його представника.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено скорочене рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Протоколом (розпорядженням) загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» № 03/05-1 від 03.05.2023 (а.с. 24-26) призначено з 01.06.2023 на посаду директора ТОВ «Латоніс» Піцика Вадима Володимировича.

Наказом (розпорядженням) № 3 від 01.06.2023 (а.с. 35) Піцика В.В. було прийнято на роботу на посаду директора ТОВ «Латоніс».

Відповідні зміни вносено до Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» є юридичні особи - нерезиденти: Гомарт Консалтінг Лімітед; Касерта Трейдінг Лімітед; Крутімакс Дівелопмент Лімітед; Лонар Ентерпрайзес Лімітед; Холлівел Коммершіал Лімітед.

24.06.2025 Піцик В.В. направив Товариству з обмеженою відповідальністю «Латоніс» та учасникам Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс»: Гомарт Консалтінг Лімітед; Касерта Трейдінг Лімітед; Крутімакс Дівелопмент Лімітед; Лонар Ентерпрайзес Лімітед; Холлівел Коммершіал Лімітед повідомлення про проведення загальних зборів учасників (а.с. 13-18), в яких, відповідно до п.п. в) п.7.3, п.7.7, п.7.8 розділу 7 Статуту ТОВ «Латоніс» та ст. 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» повідомив про проведення загальних зборів учасників ТОВ «Латоніс», які мають відбутися 28.07.2025 о 10 год. 00 хв. за адресою місцезнаходження ТОВ «Латоніс»: 49000, місто Дніпро, вул. Океанська, буд. 11.

Проект порядку денного:

1)про обрання Голови та секретаря загальних зборів;

2)про звільнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з посади Директора ТОВ «Латоніс» (ідентифікаційний код юридичної особи 34590096) з 28.07.2025;

3) про обрання (призначення) нового директора ТОВ «Латоніс»;

4) про надання необхідних повноважень новообраному директорові ТОВ «Латоніс»» та заяви про звільнення з посади директора (а.с. 13-18), а також додав заяву про звільнення його з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» згідно з ч. 1 ст. 38 КзпП України за власним бажанням з 28.07.2025.

В якості доказу направлення на адреси Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» та учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс»: Гомарт Консалтінг Лімітед; Касерта Трейдінг Лімітед; Крутімакс Дівелопмент Лімітед; Лонар Ентерпрайзес Лімітед; Холлівел Коммершіал Лімітед вказаних повідомлень та заяв позивач надав до суду копії описів вкладення та фіскальних чеків (а.с. 19-22).

Однак, як зазначає позивач, його заява про звільнення з посади директора за власним бажанням залишена Товариством з обмеженою відповідальністю «Латоніс» без розгляду, що порушує право позивача на звільнення з місця роботи за власним бажанням. Частиною 1 ст. 38 КЗпП України передбачене право працівника розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. Отже, ним виконано всі необхідні умови для розгляду власником ТОВ «Латоніс» заяви позивача від 20.06.2025 та прийняття рішення про звільнення позивача з посади Директора ТОВ «Латоніс», проте учасниками ТОВ «Латоніс» рішення про звільнення позивача з посади Директора ТОВ «Латоніс» прийнято не було.

Позивач зазначає, що в заяві про звільнення з посади директора ТОВ «Латоніс» просив звільнити його з відповідної посади з 28.07.2025. Отже, 28.07.2025 є датою припинення трудових відносин ОСОБА_1 та ТОВ «Латоніс».

У зв`язку з чим, позивач просить суд визнати припиненими з 28.07.2025 трудові відносини між ОСОБА_1 та ТОВ «Латоніс».

Також позивач зазначає, що факт припинення повноважень директора як посадової особи законодавець пов`язує із моментом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Отже процедура звільнення директора із займаної посади внаслідок припинення трудових відносин з відповідачем має супроводжуватись виключенням директора з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Позивач позбавлений можливості в позасудовому порядку усунути своє прізвище, ім`я, по-батькові з відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

У зв`язку з чим, позивач просить суд зобов`язати Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомості про ОСОБА_1 як директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс».

Статтею 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Латоніс» не укладало з ОСОБА_1 (позивач) трудового договору (контракту), а отже, між сторонами не виник спір стосовно припинення такого правочину, проте позивач був наділений повноваженнями на управління товариством, отже між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем Товариством з обмеженою відповідальністю «Латоніс» виникли трудові відносини відповідно до долученого до матеріалів справи протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» № 03/05-1 від 03.05.2023.

Великою Палатою Верховного Суду від 06.09.2023 у справі № 127/27466/20 викладена позиція про те, що в обох випадках - коли особу обрано до складу виконавчого органу (між товариством та особою встановлені відносини управління товариством) та укладено трудовий договір (встановлені трудові відносини) і коли існують тільки відносини з управління товариством без укладення трудового договору - саме відносини з управління товариством, у яких директору надані відповідні повноваження, за здійснення яких він несе встановлену законом відповідальність, становлять основу відносин між товариством та цією особою. Позовні вимоги про визнання трудових правовідносин припиненими, або про звільнення, або про припинення трудових правовідносин та/або правовідносин представництва у такому спорі спрямовані насамперед на припинення правовідносин з управління, які існують між директором та товариством.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.

Визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядається як природна потреба людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом.

Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації.

Спір щодо припинення трудового договору одноосібного виконавчого органу (директора) є спором, який виник із корпоративних відносин, оскільки стосується реалізації загальними зборами цього товариства їхньої компетенції щодо формування виконавчого органу та припинення його повноважень. Тому такий спір пов`язаний із управлінням юридичною особою та належить до юрисдикції господарського суду.

Згідно зі статтею 38 Кодексу законів про працю України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу, власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник. Якщо працівник після закінчення строку попередження про звільнення не залишив роботи і не вимагає розірвання трудового договору, власник або уповноважений ним орган не вправі звільнити його за поданою раніше заявою, крім випадків, коли на його місце запрошено іншого працівника, якому відповідно до законодавства не може бути відмовлено в укладенні трудового договору. Працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, зокрема, якщо власник або уповноважений ним орган не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору.

Тобто відповідно до трудового законодавства України керівник товариства (директор), як будь-який інший працівник, має право звільнитися за власним бажанням, попередивши власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. Разом з тим, особливість звільнення директора полягає в тому, що воно відбувається за рішенням загальних зборів учасників товариства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі № 127/27466/20 дійшла висновку про те, що директор для припинення своїх повноважень як одноосібного виконавчого органу за своєю ініціативою має скликати загальні збори учасників товариства з включенням до порядку денного питання про припинення своїх повноважень шляхом обрання нового директора або тимчасового виконувача його обов`язків, оскільки вирішення цього питання належить до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників є вищим органом товариства.

Загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства, крім питань, віднесених до виключної компетенції інших органів товариства законом або статутом товариства (ч. 1 ст. 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства (ч. 1 ст. 98 Цивільного кодексу України).

Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (ч. 1 ст. 99 Цивільного кодексу України).

До компетенції загальних зборів учасників належить обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства (п. 7 ч. 2 ст. 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього Кодексу (ч. 2 ст. 99 Цивільного кодексу України).

Виконавчий орган товариства здійснює управління поточною діяльністю товариства (ч. 1 ст. 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Виконавчий орган товариства є одноосібним. Назвою одноосібного виконавчого органу є "директор", якщо статутом не передбачена інша назва (ч. 4 ст. 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

З одноосібним виконавчим органом та кожним членом колегіального виконавчого органу укладається цивільно-правовий або трудовий договір (контракт). Договір (контракт), що укладається з одноосібним виконавчим органом та членом колегіального виконавчого органу, від імені товариства підписує особа, уповноважена на таке підписання загальними зборами учасників (ч. 12 ст. 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Повноваження одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу можуть бути припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень лише шляхом обрання нового одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу або тимчасових виконувачів їхніх обов`язків. У разі припинення повноважень одноосібного виконавчого органу або члена колегіального виконавчого органу договір із цією особою вважається припиненим. Статутом товариства може бути передбачено вимогу про обрання нових членів чи тимчасових виконувачів обов`язків для всіх членів колегіального виконавчого органу (ч. 13 ст. 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також з ініціативи виконавчого органу товариства (п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників (ч. 1 ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства (ч. 2 ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства (ч. 3 ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення (ч. 4 ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін (ч. 5 ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Відповідно до п. 1.1. статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Латоніс", затвердженого протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Латоніс" від 09.01.2007, Товариство з обмеженою відповідальністю «Латоніс» є юридичною особою приватного права з моменту його державної реєстрації і діє відповідно до Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Законів України „Про господарські товариства'', „Про власність", „Про зовнішньоекономічну діяльність" та іншого чинного в Україні законодавства, з метою одержання прибутку.

Учасниками Товариства є: Компанія Касерта Трейдінг Лімітед; Компанія Крутімакс Дівелопмент Лімітед; Компанія Гомарт Консалтінг Лімітед; Компанія Холлівелл Коммерішал Лімітед; Компанія Лонар Ентерпраизес Лімітед (п. 1.2. Статуту).

Вищим органом товариства є загальні збори його учасників. Вони складаються з учасників або призначених ними представників. Представники учасників можуть бути постійними або призначатися на певний термін. Учасник має право у будь-який час змінити свого представника на загальних зборах учасників, повідомивши про це інших учасників. Учасник товариства має право передати свої повноваження у зборах іншому учаснику або представникові іншого учасника товариства (п. 7.1. Статуту).

До виключної компетенції загальних зборів учасників належить обрання і відкликання директора (пп. в п. 7.3. Статуту).

Виконавчий орган товариства - директор, який здійснює поточне керівництво діяльністю товариства. Директор вирішує усі питання діяльності товариства, крім тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників. Загальні збори учасників можуть прийняти рішення про передання частини повноважень, що їм належить, до компетенції директора. Директор підзвітний загальним зборам учасників і організує виконання їх рішень. Директор не може бути одночасно головою загальних зборів учасників товариства (п. 8.1. Статуту).

Директор обирається загальними зборами учасників на підставі пропозиції учасників. Він може бути достроково відкликаний загальними зборами учасників з цієї посади, а також призначений на новий строк (п. 8.2. Статуту).

Загальні збори учасників скликаються не рідше одного разу на рік. Позачергові збори учасників скликаються директором товариства, якщо цього вимагають інтереси товариства в цілому, в разі неплатоспроможності товариства, а також якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Збори учасників мають скликатися також за вимогою виконавчого органу. (п. 7.7. Статуту).

Про проведення Загальних зборів учасники товариства повідомляються персонально, шляхом направлення кожному учаснику письмового повідомлення поштою, а також електронними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта), з зазначенням часу і місця проведення зборів, а також порядку денного. Повідомлення повинно буті зроблено не менш як за 30 календарних днів до скликання Загальних зборів (п. 7.8. Статуту).

Незважаючи на те, що право на працю безумовно є правом, а не обов`язком, для належної реалізації свого права на звільнення за власним бажанням керівник (директор) товариства має не тільки написати заяву про звільнення за власним бажанням на підставі статті 38 КЗпП України та подати/надіслати її всім учасникам товариства, а й за власною ініціативою, як виконавчий орган товариства, скликати загальні збори учасників товариства, на вирішення яких і поставити питання щодо свого звільнення.

Судом встановлено, що 24.06.2025 ОСОБА_1 направив Товариству з обмеженою відповідальністю «Латоніс» та учасникам Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс»: Гомарт Консалтінг Лімітед; ОСОБА_4 ; Крутімакс Дівелопмент Лімітед; ОСОБА_5 ; Холлівел Коммершіал Лімітед повідомлення про проведення загальних зборів учасників (а.с. 13-18), в яких, відповідно до п.п. в) п.7.3, п.7.7, п.7.8 розділу 7 Статуту ТОВ «Латоніс» та ст. 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» повідомив про проведення загальних зборів учасників ТОВ «Латоніс», які мають відбутися 28.07.2025 о 10 год. 00 хв. за адресою місцезнаходження ТОВ «Латоніс»: 49000, місто Дніпро, вул. Океанська, буд. 11.

Проект порядку денного:

1)про обрання Голови та секретаря загальних зборів;

2)про звільнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з посади Директора ТОВ «Латоніс» (ідентифікаційний код юридичної особи 34590096) з 28.07.2025;

5) про обрання (призначення) нового директора ТОВ «Латоніс»;

6) про надання необхідних повноважень новообраному директорові ТОВ «Латоніс»» та заяви про звільнення з посади директора (а.с. 13-18), а також додав заяву про звільнення його з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» згідно з ч. 1 ст. 38 КзпП України за власним бажанням з 28.07.2025.

В якості доказу направлення на адреси Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» та учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс»: Гомарт Консалтінг Лімітед; ОСОБА_4 ; Крутімакс Дівелопмент Лімітед; ОСОБА_5 ; Холлівел Коммершіал Лімітед вказаних повідомлень та заяв позивач надав до суду копії описів вкладення та фіскальних чеків (а.с. 19-22).

Таким чином, позивачем дотримано порядок, передбачений ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та п. 7.8. Статуту ТОВ «Латоніс», щодо скликання загальних зборів учасники та порядок повідомлення учасників.

В той же час матеріали справи не містять доказів на підтвердження розгляду по суті уповноваженим на звільнення директора органом товариства заяви позивача про звільнення з посади за власним бажанням, а також фактичного звільнення позивача з посади директора товариства на підставі рішення загальних зборів учасників товариства і внесення змін до відомостей про наведену юридичну особу про зміну її керівника.

Наведене дає підстав для висновку про те, що права позивача були порушені внаслідок позбавлення його можливості припинити свої повноваження як директора товариства з незалежних від нього причин.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу визначено статтею 16 ЦК України. Під порушенням розуміється такий стан суб`єктивного права, за яким воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права, пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Ці право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Невирішення загальними зборами учасників товариства питання про звільнення за власним бажанням працівника з посади директора є порушенням прав позивача, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про визнання трудових відносин між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Латоніс» припиненими підлягають задоволенню.

Разом з тим позивач просить суд визнати припиненими його трудові відносини з Товариством з 28.07.2025.

Констатація ретроспективно припинення трудових відносин певною датою у минулому по суті зводиться до встановлення факту припинення цих правовідносин з відповідної дати без прийняття загальними зборами товариства відповідного рішення, що суперечить приписам чинного законодавства.

Відтак, вимога позивача про визнання припиненими трудові відносини з 28.07.2025 є необґрунтованою, оскільки припинення трудових відносин між ним та товариством в судовому порядку можливе виключно з дати набрання відповідним рішенням законної сили.

З урахуванням викладеного господарський суд вважає за доцільне задовольнити частково позовні вимоги в частині визнання припиненими трудових відносин між ОСОБА_1 , який обіймав посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» з дати набрання рішенням законної сили.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомості про ОСОБА_1 як директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Відповідно до пункту 13 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі, зокрема, містяться відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження", у тому числі щодо зобов`язання вчинення реєстраційних дій.

За змістом п. 3 ч. 5 ст. 25 "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" суб`єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого пунктом 2 частини 1 цієї статті, проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини).

Суд вважає, що наявність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про те, що Піцик Вадим Володимирович є директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» порушує його права, оскільки дана інформація є у вільному доступі та використовується користувачами реєстру.

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції. Так, у рішенні від 15.11.1996 в справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі засоби правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Тобто, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

При цьому, оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам необхідно виходити з його ефективності. Це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

За приписами частини 2 статті 5 ГПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Наявність повноважень директора як посадової особи законодавець пов`язує із моментом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Отже, виходячи із вище викладеного, можна дійти висновку, що процедура звільнення директора із займаної посади внаслідок припинення трудових відносин з товариством має супроводжуватись виключенням директора з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З огляду на прийняття судом рішення щодо припинення трудових відносин позивача з відповідачем-1 та з метою забезпечення ефективності наданого судового захисту і унеможливлення необхідності вчинення будь-яких інших заходів задля захисту визначеного інтересу позивача, суд дійшов висновку про те, що із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" підлягають виключенню відомості про Піцика Вадима Володимировича, як про директора (керівника) Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс».

Водночас ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Зі змісту та характеру відносин між учасниками цієї справи вбачається, що позивач має спір з Товариством з обмеженою відповідальністю «Латоніс».

Державний реєстратор здійснює реєстрацію змін відомостей щодо юридичної особи на підставі поданих йому документів.

Отже, позовні вимоги, спрямовані на внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань не можуть бути звернені до державного реєстратора, якого позивач визначив співвідповідачем, адже Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради не було порушено прав позивача.

Виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомостей про Піцика Вадима Володимировича, як про директора (керівника) Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс», за рішенням суду, є підставою для вчинення відповідної реєстраційної дії. Остання вчиняється будь-яким державним реєстратором/приватним нотаріусом, а не лише Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради. Із набранням законної сили відповідним судовим рішенням виникає юридичний факт, з яким законодавство пов`язує юридичні наслідки, зокрема, обов`язок реєстратора вчинити відповідну реєстраційну дію.

Отже, Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради не є належним відповідачем за вимогами позивача.

За викладеного господарський суд вирішив у задоволенні вимог до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради відмовити.

В той же час господарський суд вважає за доцільне виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомості про Піцика Вадима Володимировича як директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс».

При цьому суд зазначає, що внесення до ЄДР відповідних змін до відомостей про керівника юридичної особи, без включення при цьому до ЄДР відомостей про керівника юридичної особи, не буде суперечити статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Враховуючи, що судом задоволено позовні вимоги в частині визнання припиненими трудових відносин, а також з огляду на положення ч. 9 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, якими унонормовано, що якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору, судовий збір підлягає стягненню з відповідача-1 на користь позивача в розмірі 4844,80 грн.

Керуючись ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 12.12.2000, РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ), який обіймав посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» (ідентифікаційний код 34590096), з дати набрання рішенням законної сили.

Виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомості про Піцика Вадима Володимировича (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) як директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Латоніс» (ідентифікаційний код 34590096).

В решті позову відмовити.

У задоволенні позовних вимог до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради - відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Латоніс" (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Океанська, буд. 11, ідентифікаційний код 34590096) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 4844,80 грн, про що видати наказ.

Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 05.11.2025

Суддя І.В. Мілєва