ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"05" листопада 2025 р. Справа №924/801/25

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Димбовського В.В., при секретарі судового засідання Тлусти У.О., розглянувши матеріали справи

за позовом керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах виконавчого комітету Хмельницької міської ради, м. Хмельницький

до приватного підприємства ''БудКапітал Плюс'', м. Житомир

про стягнення 407000,00 грн., з яких 148000,00 грн. - пені та 259000,00 грн. - штрафу

За участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

від прокуратури: Приступа В.І. - згідно службового посвідчення №072550 від 01.03.2023р.

У судовому засіданні, згідно ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, проголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) рішення.

Процесуальні дії по справі.

Ухвалою суду від 11.08.2025р. відкрито провадження у справі №924/801/25 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

11.09.2025р. постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на іншу дату.

06.10.2025р. постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Виклад позицій учасників судового процесу.

Керівник Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі позивача просить стягнути з відповідача 407000,00 грн., з яких 148000,00 грн. - пені та 259000,00 грн. - штрафу.

В обґрунтування позовних вимог посилається на невиконання відповідачем умов договору №26 від 17.03.2025р., а саме: пункту 4.1, яким сторони передбачили поставку товару - квадрокоптерів у строк не пізніше 01.04.2025р. З огляду на неможливість відповідачем виконати зобов`язання щодо поставки товару, сторони розірвали договір №26 від 17.03.2025р. за згодою сторін, уклавши додаткову угоду №1 від 12.05.2025р.

Вказує, що повідомлення про неможливість поставки квадрокоптерів направлено на адресу позивача лише через місяць від визначеної умовами договору кінцевої дати поставки, що, на переконання прокуратури, свідчить про відсутність наміру своєчасного виконання істотних умов договору, тому, й нараховано штрафні санкції на підставі п. 6.4 договору.

Пеню нараховано у розмірі 0,1% від вартості непоставленого товару за кожен день прострочення, за період з 02.04.2025р. по 11.05.2025р., а за прострочення понад тридцять днів додатково штраф у розмірі 7% від вартості непоставленого товару. При цьому, 01.05.2025р. та 22.05.2025р. позивач звертався до відповідача з претензіями про сплату штрафних санкцій за не поставку товару, які добровільно не сплачено.

З приводу порушення інтересів держави керівник прокуратури вказує на те, що має місце порушення інтересів держави як у бюджетній сфері, так і у сфері забезпечення обороноздатності і територіальної цілісності України, що є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру, спрямованих на їх захист.

Посилається на те, що на органи державної влади, органи місцевого самоврядування першочергово покладено виконання дій, спрямованих на забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, територіальних громад.

Зауважує, що фінансування зазначеної закупівлі здійснювалося в рамках Програми підтримки Сил безпеки і оборони України на 2025 рік і не поставка очікуваного за проведеною закупівлею вкрай необхідного в умовах воєнного стану товару суперечило досягненню мети нагального забезпечення потреб військових частин, як кінцевих отримувачів вказаної техніки, вчасному виконанню ними бойових завдань та збереженню життів та здоров`я українських воїнів. Відзначає, що прокуратурою була надана можливість виконавчому комітету Хмельницької міської ради, як компетентному органу в даній сфері, відреагувати на вказані порушення. Оскільки, позивач не використав свої повноваження, саме прокурор звернувся з позовом до суду.

Відповідач наданим йому правом відзиву на позовну заяву не скористався. При цьому, останній був належним чином повідомлений про слухання даної справи шляхом направлення ухвал суду до електронного кабінету в ЄСІТС (ухвала від 11.08.2025р. отримана 12.08.2025р.; ухвала від 24.09.2025р. отримана 26.09.2025р., ухвала від 06.10.2025р. отримана 07.10.2025р.).

Окрім того, ухвала суду від 24.09.2025р. направлена на юридичну адресу, яка зазначена у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Однак, ухвалу повернуто без вручення з відміткою ''адресат відсутній''.

З приводу вказаного вище, відмічається, що суд вживав заходів до того, щоб відповідач мав можливість захистити свої інтереси, неодноразово відкладаючи розгляд справи, надаючи можливість подати відзив на позов, з метою дотримання принципу змагальності та рівності сторін процесу.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті і суд розглядає справу за відсутності такого учасника.

Враховуючи те, що розгляд справи неодноразово відкладався, відповідач під час розгляду справи мав достатньо часу та можливості для здійснення захисту своїх інтересів, а відсутність відповідача, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, як і ненадання ним відзиву на позов, не перешкоджає вирішенню спору по суті. Наявні у матеріалах справи документи, за висновками суду, є достатніми для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення.

Отже, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача, відповідно до ст. 202 ГПК України, за наявними в матеріалах справи доказами.

Представники позивача і відповідача в судове засідання не з`явилися.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Розглядом матеріалів справи встановлено:

Рішенням 47 сесії Хмельницької міської ради №5 від 11.12.2024р. затверджено Програму підтримки Сил безпеки і оборони України на 2025 рік (зі змінами, відповідно до рішення позачергової 51 сесії Хмельницької міської ради №3 від 27.03.2025р.), якою передбачено сприяння Хмельницької міської ради у забезпеченні потреби військових формувань Сил безпеки і оборони України в засобах, необхідних для боротьби та забезпеченні відсічі і стримуванні збройної агресії російської федерації проти України, підвищення загальної обороноздатності держави.

Пріоритетним завданням Програми є організація заходів безпеки в особливий період на період дії воєнного стану в Україні, сприяння обороноздатності держави.

Заходом на виконання даної Програми визначено надання фінансової та матеріально-технічної допомоги військовим формуванням Сил безпеки і оборони України. Фінансове забезпечення Програми здійснюється за рахунок коштів бюджету територіальної громади в межах видатків. Виконавцем програми, зокрема, є виконавчий комітет Хмельницької міської ради.

Виконавчим комітетом Хмельницької міської ради на веб-порталі уповноваженого органу опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів UA-2025-03-07-008598-а із закупівлі квадрокоптерів.

Згідно протоколу розкриття тендерних пропозицій від 12.03.2025р. приватне підприємство ''БудКапітал Плюс'' визнано переможцем закупівлі з остаточною пропозицією 3700000,00 грн.

17.03.2025р. між виконавчим комітетом Хмельницької міської ради, як покупцем, та приватним підприємством ''БудКапітал Плюс'', як постачальником, укладено договір №26, згідно умов якого (п. 1.1) постачальник зобов`язується передати (поставити) у власність покупця квадрокоптери вертольоти, літаки, космічні та інші літальні апарати з двигуном, а покупець зобов`язується прийняти товар у постачальника і оплатити його вартість на умовах договору.

Закупівля здійснюється в рамках виконання Програми Сил безпеки і оборони України на 2025 рік, затвердженої рішенням сорок сьомої сесії міської ради від 11.12.2024р. №5.

Згідно п. 1.2 договору, найменування, кількість, ціна за одиницю та інші характеристики товару визначені в специфікації (додаток 1 до договору), який є його невід`ємною частиною.

Як погоджено у п. 3.1, ціна договору становить 3700000,00 грн. без ПДВ. При цьому, джерело фінансування місцевий бюджет (п. 3.6 договору).

Умови поставки сторонами визначено у розділі 4 договору. Так, згідно п. 4.1 договору постачальник зобов`язується поставити товар у кількості та асортименті, визначеному п. 1.2 договору, але не пізніше 01.04.2025р. за адресою: м. Хмельницький.

Днем поставки товару та виконання постачальником зобов`язань з передачі товару покупцю вважається день підписання уповноваженим представником покупця видаткової накладної (п. 4.7 договору).

Відповідальність сторін за договором погоджено в розділі 6 договору, поміж іншого, згідно п. 6.4 у разі невиконання постачальником взятих на себе зобов`язань з поставки товару у строки, зазначені у даному договорі, останній сплачує покупцю пеню у розмірі 0,1% від вартості непоставленого або несвоєчасно поставленого товару за кожен день прострочення, а з прострочення понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 7% від вартості непоставленого або несвоєчасно поставленого товару.

Договір є укладеним після його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками сторін. Сторони погодили, що датою укладення договору вважається дата, зазначена в верхньому правому куті першої сторінки договору. Договір набуває чинності з дати його укладення та діє до 31.12.2025р. (п.п. 9.4, 9.5 договору).

Договір підписаний представниками сторін та скріплений їхніми печатками.

Додатком №1 до договору є специфікація, в якій погоджено поставку квадрокоптерів в кількості 20 шт., вартістю 185000,00 грн., без ПДВ, за одиницю та загальною вартістю 3 700 000,00 грн. без ПДВ.

Специфікація підписана покупцем та постачальником, а також скріплена їх печатками.

05.05.2025р. приватне підприємство ''БудКапітал Плюс'' надіслало виконавчому комітету Хмельницької міської ради лист №0505-03, в якому повідомило про неможливість вчасно поставити квадрокоптери у зв`язку з повідомленням корпоративного партнера про зняття з виробництва старих моделей товару (моделей третього покоління).

12.05.2025р. виконавчий комітет Хмельницької міської ради уклав з приватним підприємством ''БудКапітал Плюс'' додаткову угоду №1 до договору №26 від 17.03.2025р., згідно якої сторони домовились розірвати договір за згодою сторін у зв`язку з неможливістю постачальником виконати зобов`язання щодо поставки товару, передбаченого п. 4.1 договору.

Заступник керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького надіслав виконавчому комітету Хмельницької міської ради запит №55-1789-25 від 25.06.2025р., згідно якого повідомив результати перевірки додержання стану законності у бюджетній сфері при виконанні договору про закупівлю товару. Як вказав прокурор, перевіркою встановлено вибірковий підхід до постачальників в частині застосування окремих видів відповідальності, що має наслідком порушення основних принципів здійснення публічних закупівель. Зауважує, що причиною розірвання договору було несвоєчасне постачання товару, за що за умовами п. 6.4. договору передбачена відповідальність у вигляді сплати пені. Однак, уклавши додаткову угоду, на відміну від укладеної із аналогічних підстав додаткової угоди №1 від 05.05.2025р. (приблизно у цей же період часу) до іншого договору, сторони не погодили нарахування та сплату штрафних санкцій. Тому, прокурор просить надати інформацію про вжиті заходи щодо нарахування та сплати пені за розірваним договором на закупівлю літальної техніки.

Виконавчий комітет Хмельницької міської ради надіслав відповідь №3314-02-26-25 від 01.07.2025р., в якій повідомив заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького про надіслання приватному підприємству ''БудКапітал Плюс'' 01.05.2025р. та 22.05.2025р. претензії про стягнення штрафних санкцій. Незважаючи на вжиті заходи штрафні санкції не сплачено. Заходи щодо звернення до суду не вживались.

На підтвердження зазначеного, надано дві претензії, направлені приватному підприємству ''БудКапітал Плюс''.

Торгово-промислова палата України листом №1787/05-7.2 від 09.07.2025р. проінформувала Окружну прокуратуру м. Хмельницького про відсутність відомостей щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) ТОВ ''БудКапітал Плюс'', виконавчого комітету Хмельницької міської ради, як і відсутність звернень зазначених юридичних осіб до Торгово-промислової палати України.

09.07.2025р. виконувач обов`язків керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького повідомив виконавчий комітет Хмельницької міської ради про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову до ТОВ ''БудКапітал Плюс'' про стягнення штрафних санкцій.

Згідно розрахунку штрафних санкцій приватному підприємству ''БудКапітал Плюс'' нараховано та заявлено до стягнення 148000,00 грн. пені за період з 02.04.2025р. (перший день прострочення) по 11.05.2025р. (останній день перед розірванням договору) та 259000,00 грн. штрафу (7% від 3700000,00 грн.).

Аналізуючи подані докази, оцінюючи їх у сукупності, суд приймає до уваги наступне.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 4 ст. 53 ГПК України).

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду України, викладеними у постанові від 26.05.2020р. у справі №912/2385/18).

Судом відмічається, що дійсно інтереси держави повинні захищати насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Однак, для того, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Верховний Суд України у постанові від 23.09.2021р. у справі №907/576/19 зазначив, що замовниками, у розумінні Закону України "Про публічні закупівлі", є суб`єкти, які створені державою або територіальною громадою для забезпечення потреб суспільства, які має забезпечувати держава та які витрачаються для здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг.

Сільські, селищні, міські ради відповідно до ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Таким чином, Хмельницька міська рада являється органом місцевого самоврядування, уповноваженим державою на здійснення функцій по раціональному використанню майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності, зокрема, коштів місцевого бюджету.

Заступник керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького надіслав виконавчому комітету Хмельницької міської ради запит №55-1789-25 від 25.06.2025р., згідно якого повідомив результати перевірки додержання стану законності у бюджетній сфері при виконанні договору про закупівлю товару, зауваживши про вибірковий підхід до постачальників в частині застосування відповідальності. Прокурор зазначив, що уклавши додаткову угоду, на відміну від укладеної із аналогічних підстав додаткової угоди №1 від 05.05.2025р. (приблизно у цей же період часу) до іншого договору, сторони не погодили нарахування та сплату штрафних санкцій. Тому, прокурор просить надати інформацію про вжиті заходи щодо нарахування та сплати пені за розірваним договором на закупівлю літальної техніки.

Виконавчий комітет Хмельницької міської ради надіслав відповідь №3314-02-26-25 від 01.07.2025р., в якій повідомив про надіслання відповідачу 01.05.2025р. та 22.05.2025р. претензій про стягнення штрафних санкцій, які не сплачено. Також, повідомлено, що заходи звернення до суду не вживались.

Враховуючи викладене, 09.07.2025р. виконувач обов`язків керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького повідомив виконавчий комітет Хмельницької міської ради про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову до ТОВ ''БудКапітал Плюс'' про стягнення штрафних санкцій.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду України у справі №912/2385/18 від 26.05.2020р.

Оскільки виконавчий комітет Хмельницької міської ради самостійно не звернувся до суду, про що повідомив прокуратуру, суд доходить висновку щодо дотримання прокурором порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", для звернення до суду з відповідним позовом та наявності законних підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах виконавчого комітету Хмельницької міської ради.

Звернення керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького до суду з позовом, у даному випадку, є єдиним ефективним засобом захисту порушених інтересів держави.

У відповідності до ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

З матеріалів справи вбачається, що правовідносини між позивачем та відповідачем виникли на підставі договору №26 від 17.03.2025р., і кожна із сторін прийняла на себе певні зобов`язання щодо його виконання, зокрема, відповідач зобов`язався поставити у власність позивача квадрокоптери вертольоти, літаки, космічні та інші літальні апарати з двигуном, а позивач зобов`язався прийняти товар і оплатити його вартість на умовах договору.

За договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін (стаття 712 ЦК України).

Статтею 663 Цивільного кодексу України встановлено, що продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.

Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 ЦК України).

У договорі №26 від 17.03.2025р. сторони погодили, серед іншого, строки та умови поставки і приймання товару та його ціну.

Строк виконання відповідачем обов`язку з поставки товару сторони погодили у п. 4.1 договору, а саме: не пізніше 01.04.2025р. за адресою: м. Хмельницький. При цьому, днем поставки товару та виконання зобов`язань з передачі товару позивачу вважається день підписання уповноваженим представником позивача видаткової накладної (п. 4.7 договору).

Однак, жодних доказів поставки товару у строк, встановлений договором, матеріали справи не містять.

Відсутність поставки товару підтверджує те, що відповідач є боржником, що прострочив виконання зобов`язання.

Натомість, 05.05.2025р. відповідач надіслав позивачу лист №0505-03, в якому повідомив про неможливість вчасно поставити квадрокоптери у зв`язку з повідомленням корпоративного партнера про зняття з виробництва старих моделей товару (моделей третього покоління).

Сторони, скориставшись правом, наданим ч. 1 ст. 651 ЦК України, домовились розірвати договір за згодою сторін у зв`язку з неможливістю відповідачем виконати зобов`язання щодо поставки товару, передбаченого п. 4.1 договору, шляхом укладення 12.05.2025р. додаткової угоди №1 до договору №26 від 17.03.2025р.

За загальним правилом, згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Сплата неустойки (штрафу, пені) являється наслідком порушення виконання зобов`язання (п. 3 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Частиною першою статті 549 Цивільного кодексу України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частиною другою ст. 551 ЦК України передбачено, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі.

Отже, законодавець пов`язує можливість застосування неустойки (штрафу, пені) за порушення строків виконання зобов`язань саме з умовами їх встановлення за договором за відсутності законодавчого врегулювання розміру таких санкцій.

У випадку порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою статтею 627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Суд зауважує, що сторони, уклавши договір про закупівлю товару за державні кошти від 17.03.2025р., погодили розмір штрафних санкцій, і відповідач, прийнявши на себе зобов`язання за договором, погодився із передбаченою цим договором відповідальністю сторін, і не міг не усвідомлювати наслідки неналежного виконання договірних зобов`язань.

В даному випадку, сторони передбачили в умовах договору №26 від 17.03.2025р. (п. 6.4) у разі невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань з поставки товару у строки, зазначені у даному договорі, сплату позивачу пені у розмірі 0,1% від вартості непоставленого або несвоєчасно поставленого товару за кожен день прострочення, а з прострочення понад тридцять днів додатково сплату штрафу у розмірі 7% від вартості непоставленого або несвоєчасно поставленого товару.

Тобто, уклавши договір, сторони дійшли згоди щодо можливості одночасного стягнення штрафу та пені у разі невиконання відповідачем зобовязань з поставки товару, тому їх одночасне застосування не суперечить вимогам чинного законодавства України та умовам укладеного договору.

При цьому, судом враховується презумпція правомірності правочину, визначена ст. 204 ЦК України, та правова позиція з приводу можливості одночасного стягнення як штрафу, так і пені, викладена у постановах Верховного Суду України від 30.10.2025р. у справі №922/4801/23, від 29.10.2025р. у справі №910/13238/24.

Крім того, з правового аналізу договору №26 від 17.03.2025р. вбачається, що зобов`язання відповідача перед позивачем не являлося грошовим, а полягало у поставці товару.

Тому, за своєю правовою природою нарахування позивача являються штрафними санкціями за негрошове зобов`язання і, відповідно, розмір штрафних санкцій не підлягає обмеженню, встановленому Законом України ''Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобовязань''.

Як вже встановлено судом, відповідач зобов`язання щодо поставки квадрокоптерів в кількості 20 шт., загальною вартістю 3700000,00 грн. у строк, встановлений договором, а саме не пізніше 01.04.2025р., не виконав, тому вважається боржником, що прострочив виконання зобов`язання.

Відповідно, прострочка в поставці товару та можливість нарахування пені і штрафу можлива з 02.04.2025р. (перший день прострочення) по 11.05.2025р. (останній день перед розірванням договору).

Згідно розрахунку штрафних санкцій відповідачу нараховано та заявлено до стягнення 148000,00 грн. пені (0,1% від вартості непоставленого товару) за період з 02.04.2025р. по 11.05.2025р. та 259000,00 грн. штрафу (7% від 3700000,00 грн.).

Судом здійснено перевірку поданого позивачем розрахунку заявленої до стягнення суми пені і штрафу та встановлено, що вказані нарахування арифметично вірні, здійснені у можливих межах, з огляду на що вимоги про їх стягнення є правомірними.

Підсумовуючи викладене вище, позовні вимоги обгрунтовані, підтверджені належними у справі доказами і підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно ст. 129 ГПК України, витрати по оплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з приватного підприємства ''БудКапітал Плюс'' (м. Житомир, пр. Миру, 19, кв. 342; ) на користь виконавчого комітету Хмельницької міської ради (м. Хмельницький, вул. Героїв Маріуполя, 3; ) 148000,00 грн. (сто сорок вісім тисяч 00 копійок) - пені та 259000,00 грн. (двісті п`ятдесят дев`ять тисяч гривень 00 копійок) штрафу.

Видати наказ.

Стягнути з приватного підприємства ''БудКапітал Плюс'' (м. Житомир, пр. Миру, 19, кв. 342; ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3; код 02911102) 6105,00 грн. (шість тисяч сто пять гривень 00 копійок) - витрат по оплаті судового збору.

Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 06 листопада 2025 року.

Суддя В.В. Димбовський