ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
04 листопада 2025 рокуСправа № 921/135/25
Господарський суд Тернопільської області у складі судді Руденка О.В. за позовом Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури, в інтересах держави
до відповідача 1 Тернопільської міської ради
відповідача 2 Приватного підприємства "Креатор-Буд"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 2: Товариство з додатковою відповідальністю "Зелене господарство"
відповідача 3 Товариства з обмеженою відповідальністю "АРКТУР+"
відповідача 4 Товариства з обмеженою відповідальністю "Трініті-Асіст"
відповідача 5 Товариства з обмеженою відповідальністю "Трінітрон Плюс"
про: визнання незаконним та скасування рішення сесії Тернопільської міської ради №8/23/42 від 03.03.2023; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки від 14.03.2023; визнання недійсною додаткову угоду до договору оренди від 19.04.2023; зобов`язання повернути земельну ділянку; скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки.
До Господарського суду Тернопільської області через систему "Електронний суд" поступила позовна заява Виконувача обов`язків керівника Тернопільської окружної прокуратури до відповідачів: Тернопільської міської ради; Приватного підприємства "Креатор-Буд"; Товариства з обмеженою відповідальністю "АРКТУР+"; Товариства з обмеженою відповідальністю "Трініті-Асіст"; Товариства з обмеженою відповідальністю "Трінітрон Плюс" про: визнання незаконним та скасування рішення сесії Тернопільської міської ради №8/23/42 від 03.03.2023; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки від 14.03.2023; визнання недійсною додаткову угоду до договору оренди від 19.04.2023; зобов`язання повернути земельну ділянку; скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки.
Через систему "Електронний суд" 08.10.2025 від Тернопільської окружної прокуратури надійшла заява про зміну (уточнення) позовних вимог №50-89-8194вих-25 від 07.10.2025.
Прокурор усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом в ухвалі від 14.10.2025. Відтак заява відповідає вимогам, встановленим ст.162 ГПК України, вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду.
Враховуючи вищенаведене та заяви про усунення недоліків, прокурор просить змінити позовні вимоги, викладені у п.5 прохальної частини позовної заяви та вилучити вимогу, викладену у п.6 прохальної частини позовної заяви, замінивши іншою вимогою, а саме:
Крім того, прокурором подано пояснення до заяви про зміну предмету позову №15-664вих25 від 10.10.2025, у яких зазначено, що вилучення позовної вимоги, викладеної у п.6 позовної заяви, щодо скасування реєстрації речового права оренди, зумовлене тим, що прийняте за результатами спору рішення суду про визнання недійсним укладеного відповідачами договору оренди земельної ділянки є достатньою підставою для припинення речового права відповідно до ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Доповнення позовної заяви новою позовною вимогою також здійснене з метою забезпечення ефективного захисту інтересів держави, оскільки відомості в Державному земельному кадастрі про спірну земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку внесено на підставі проекту землеустрою, затвердженого оспорюваним рішенням Тернопільської міської ради. Відтак, скасування державної реєстрації в Державному земельному кадастрі спірної земельної ділянки відновить становище, яке існувало до порушення. Таким чином, оскільки у заяві про зміну предмету позову не змінюються первісні обставини, на підставі яких подано позов, відсутні підстави для висновку про те, що у вказаній заяві змінюються підстави позову.
Розглянувши подану прокурором заяву, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.
Отже, у заяві про зміну предмету позову прокурор не змінює обставини, якими обґрунтовує свої вимоги (неправомірне набуття відповідачем 1 права користування земельними ділянками на пільгових умовах, без участі в земельних торгах). Зміна ж правових підстав позову не є зміною обставин (підстав позову).
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
У постанові від 12.05.2025 Верховний Суд зазначив, що оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 Цивільного кодексу України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
При цьому, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Також, у цій постанові Верховний Суд зауважив, що …заміна позовних вимог іншими вимогами та / або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог. Позивач, подавши до суду заяву про зміну предмету позову, визначив такі свої процесуальні дії саме як зміну предмету позову, а не збільшення позовних вимог, що відповідає принципу диспозитивності у господарському процесі, закріпленому у ст.14 ГПК України, який означає, що процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою господарського суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.
Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах Верховного Суду від 08.05. 2018 у справі 922/1249/17 та від 23.04. 2019 у справі 911/1602/18.
Суд зазначає, що заяву прокурора про зміну предмету або підстав позову, можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову, та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норма матеріального чи процесуального права (постанова Верховного Суду від 17.07.2024 у справі №916/2027/23, від 12.05.2025 у справі №204/1212/21).
Таким чином, на спірній земельній ділянці проведено роботи зі встановлення вказаних споруд, які були відсутні на час звернення з позовною заявою.
Отже, первісні основні підстави позову в цій частині прокурор залишив незмінними та лише доповнив їх новими обставинами, що є безпосередньо пов`язаними з основними підставами позову, оскільки ці обставини, виникли в ході розгляду справи. Обґрунтовуючи свої вимоги в цій частині прокурор не змінює фактичні обставини справи, лише розширив заявлену первісну позовну вимогу, конкретизувавши її та додавши норми права, які регулюють такі правовідносини, що є допустимим під час зміни предмету позову.
Підставою такої зміни прокурор визначає положення ч.13 ст.79 Земельного кодексу України та ч.10 ст.24 Закону України "Про Державний земельний кадастр", відповідно до яких ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).
Скасування реєстрації земельної ділянки, за доводами прокурора, є ефективним способом захисту порушених прав, оскільки усуває стан юридичної невизначеності щодо дійсної конфігурації та цільового призначення земельної ділянки. У даному випадку, на підставі рішення суду про скасування реєстрації спірної земельної ділянки в Державному земельному кадастрі, належний власник, а саме територіальна громада в особі Тернопільської міської ради, а також належні власники нерухомого майна, фактичні користувачі земельної ділянки матимуть змогу оформити право на земельну ділянку у законний спосіб.
На думку прокурора, доповнення позовної заяви цією позовною вимогою здійснене з метою забезпечення ефективного захисту інтересів держави, оскільки відомості в Державному земельному кадастрі про спірну земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку внесено на підставі проекту землеустрою, затвердженого рішенням Тернопільської міської ради №8/23/42 від 03.03.2023, яке оспорюється. Відтак, скасування державної реєстрації в Державному земельному кадастрі спірної земельної ділянки відновить становище, яке існувало до порушення.
Отже, підставою для скасування державної реєстрації земельної ділянки, як і первинні вимоги в частині скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, залишається рішення сесії Тернопільської міської ради №8/23/42 від 03.03.2023, яке оспорюється.
Таким чином, суд констатує, що підставами позову залишаються неправомірні дії відповідачів, що за твердженням прокурора, мали місце у спірних правовідносинах. Обґрунтовуючи їх, у заяві прокурор не змінює фактичні обставини справи, лише додає норми права, які регулюють такі правовідносини, що є допустимим під час зміни предмету позову.
З огляду на зазначене, подана прокурором уточнена позовна заява фактично є заявою про зміну предмету позову. Адже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Зміна предмету позову можлива, зокрема шляхом заміни одних позовних вимог іншими або доповнення позовних вимог новими.
При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог (постанова Верховного Суду від 16 березня 2023 року у справі № 915/1172/20).
З наведеного в сукупності, проаналізувавши зміст заяви про зміну предмету первісного позову, а також зміст позовної заяви, беручи до уваги те, що така заява подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, суд дійшов висновку, що таку слід прийняти до розгляду.
Керуючись ст. 46, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -
1. Заяву Тернопільської окружної прокуратури про зміну (уточнення) позовних вимог №50-89-8194вих-25 від 07.10.2025 прийняти до розгляду та подальший розгляд справи №921/526/24 здійснювати з її урахуванням.
Суддя О.В. Руденко