УХВАЛА

03 листопада 2025 року

м. Київ

cправа № 924/3/25

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Хмельницької обласної прокуратури

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.05.2025 у справі

за позовом керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької обласної військової адміністрації

до Михайлюцької сільської ради,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Шепетівського районного спеціалізованого лісокомунального підприємства,

про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі права власності на нерухоме майно право комунальної власності на земельні ділянки лісогосподарського призначення; повернення на користь держави земельних ділянок лісового фонду,

ВСТАНОВИВ:

14.10.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" надійшла касаційна скарга Хмельницької обласної прокуратури на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 (повний текст складено 24.09.2025) та рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.05.2025 у справі № 924/3/25.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Хмельницької обласної прокуратури, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Верховний Суд зазначає, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер (подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Як установив Верховний Суд, керівник Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької обласної військової адміністрації подав позовну заяву у 2025 році, предметом позову були десять вимог немайнового характеру про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстрі права власності на нерухоме майно право комунальної власності на земельні ділянки лісогосподарського призначення із кадастровими номерами :06:024:0001, :06:007:0001, :06:031:0001, :06:009:0001, :06:035:0001, :06:010:0001, :06:027:0001, :06:011:0001, :06:002:0001, :06:038:0001 та десять вимог майнового характеру про повернення на користь держави в особі Хмельницької обласної військової адміністрації земельних ділянок лісового фонду з кадастровими номерами :06:024:0001, :06:007:0001, :06:031:0001, :06:009:0001, :06:035:0001, :06:010:0001, :06:027:0001, :06:011:0001, :06:002:0001, :06:038:0001 загальною площею 271,3975 га.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 28.05.2025, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі № 924/3/25, у задоволенні позову керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької обласної військової адміністрації відмовлено повністю.

Хмельницька обласна прокуратура в касаційній скарзі просить Суд скасувати рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.05.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 у справі № 924/3/25, ухвалити нове рішення, яким позов керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької обласної військової адміністрації задовольнити в повному обсязі.

Ураховуючи наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення в частині десяти вимог майнового характеру в розмірі, розрахованому за формулою: вартість одної спірної земельної ділянки х 1,5 % х 200 % х 0,8 де 1,5 % - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору. При цьому Суд звертає увагу скаржника на те, що згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані рішення суду в частині десяти вимог немайнового характеру в розмірі, розрахованому за формулою: 3028,00 х 10 х 200 % х 0,8, де 3028,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 10 - кількість вимог немайнового характеру, рішення щодо яких оскаржуються; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Хмельницька обласна прокуратура надала докази сплати судового збору у розмірі 125 255,72 грн. Однак Верховний Суд не може перевірити, чи судовий збір за подання касаційної скарги сплачено у встановленому законом розмірі, у зв`язку з відсутністю доказів вартості спірних земельних ділянок. Матеріали касаційної скарги Харківської обласної прокуратури також не містять відомостей про вартість спірних земельних ділянок. Оскільки касаційну скаргу подано безпосередньо до суду касаційної інстанції, матеріали справи № 924/3/25 у Верховному Суді відсутні, це позбавляє Суд можливості встановити вартість спірних земельних ділянок, повернення яких є предметом спору.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги першому заступнику керівника Львівської обласної прокуратури необхідно подати до суду касаційної інстанції докази вартості спірних земельних ділянок та докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір" (у разі, якщо ця сума не відповідає сумі сплаченій скаржником згідно з платіжною інструкцією від 13.10.2025 № 2585).

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Хмельницької обласної прокуратури на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.09.2025 та рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.05.2025 у справі № 924/3/25 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Багай