ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"22" жовтня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/141/25(916/2727/24)
Господарський суд Одеської області у складі судді Грабован Л.І.,

за участі секретаря судового засідання Ліщук С.О.

дослідивши матеріали справи

за позовом: Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ" (65025, м. Одеса, вул. 19-й км. Старокиївської дороги; );

до відповідачів: 1). Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13; );

2). Державного підприємства "СЕТАМ" (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-б; ,);

3). Національного банку України (01601, м. Київ, вул. Інституцька, 9; ,)

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідачів: державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліни Олександрівни (65072, місто Одеса, площа Дерев`янка Бориса, будинок, 1, ідентифікацій код: 42560726)

про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та скасування рішення державного реєстратора.

у відкритому судовому засіданні за участю представників сторін та учасників:

від позивача: Щукін Олександр Сергійович;

від відповідачів: Національного банку України: Цвєтков Володимир Миколайович (приймав участь у судовому засіданні поза межами приміщення суду)

Судове засідання 22.10.2025 р. проведено в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

ВСТАНОВИВ:

19.06.2024 до Господарського суду Одеської області надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства "Одесапродконтракт" з вимогами до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, Державного підприємства "СЕТАМ" та Національного банку України про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки.

Заявою про зміну предмета розову від 14.08.2024р. доповнені позовні вимоги новими, а саме: визнати недійсним свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), скасувати рішення державного реєстратора

Рух справи

Ухвалою Господарського суду Одеської області (суддя Сулімовська М.Б.) від 28.06.2024 постановлено передати справу №916/2727/24 за позовом ПАТ "Одесапродконтракт" до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, Державного підприємства "СЕТАМ" та Національного банку України про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, та заяву про забезпечення позову, що подана одночасно з позовною заявою, за виключною підсудністю на розгляд Господарському суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду м. Києва (суддя Плотницька Н.) від 26.07.2024р. відмовлено у задоволенні заяви ПАТ «Одесапродконтракт» про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду м. Києва (суддя Плотницька Н.) від 26.07.2024р. позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2024 р. відкрито провадження у справі №916/2727/24, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2024 р. заяву про зміну предмета позову прийнята судом до розгляду, задоволено клопотання позивача про залучення третьої особи та витребування у неї доказів: залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідачів державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліну Олександрівну .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.11.2024 р. зупинено провадження у справі №916/2727/24 до набрання законної сили судовим рішенням за результатами розгляду скарги на дії виконавчої служби у справі №916/302/16.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.04.2025 р. поновлено провадження у справі №916/2727/24 та призначено підготовче засідання суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2025 р., яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.07.2025 р. постановлено передати справу №916/2727/24 за позовом: Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ" до відповідачів: 1). Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України; 2). Державного підприємства "СЕТАМ"; 3). Національного банку України за участі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідачів: державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліни Олександрівни (про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та скасування рішення державного реєстратора за підсудністю до Господарського суду Одеської області для розгляду в межах справи №916/141/25 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Одесапродконтракт".

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.08.2025 р., справу №916/2727/24 у кількості 4 (чотирьох) томів та матеріали оскарження 1 (один) том передано судді Грабован Л.І., для розгляду в межах справи №916/141/25 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ".

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 11.0.2025 р. прийнято до свого провадження в межах справи №916/141/25 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ" справу №916/2727/24 за позовом: Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ" до відповідачів: 1). Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України; 2). Державного підприємства "СЕТАМ"; 3). Національного банку України за участі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідачів: державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліни Олександрівни про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та скасування рішення державного реєстратора, із присвоєнням справі №916/141/25(916/2727/24).

Суд приймає до уваги заяву (вх. Господарський суд м. Києва №07-10/8023/24 від 15.08.2024 р.) Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ" від 15.08.2024 р. про зміну предмету позову/доповнення до позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 10.09.2025 р. підготовче засідання у справі №916/141/25(916/2727/24) відкладено до "22" вересня 2025 р. о 10:20 год., про що повідомлено учасників справи.

Про призначення/відкладення підготовчого засідання, ПАТ "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ"; Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України; Державне підприємство "СЕТАМ" та Національний банк України були повідомлені шляхом надсилання копії ухвали до електронного кабінету користувача підсистеми Електронний суд, про що свідчать наявні у матеріалах справи довідка про доставку електронного документу.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідачів державний нотаріус Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліна Олександрівна була повідомлена шляхом направлення копії ухвал на її поштову адресу (65072, місто Одеса, площа Дерев`янка Бориса, буд. 1), що підтверджується наявними у матеріалах справи поштовими повідомленнями про вручення кореспонденції суду.

Відповідно до п.п. 2,3 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи та день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Таким чином, вказані ухвали Господарського суду Одеської області були надіслані у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства, а тому усі учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду даної справи в підготовчому засіданні.

Ухвалою від 22.09.2025 закрито підготовче провадження у справі №916/141/25(916/2727/24, справу призначено до судового розгляду по суті в засіданні суду на "15" жовтня 2025 . У судовому засіданні оголошувалась перерва до 22.10.2025.

Стислі позиції учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що електронний аукціон (торги) у виконавчому проваджені №ВП 60107977 з реалізації нерухомого майна було проведено за оцінкою нерухомого майна, оформленою звітом про оцінку майна, складеним 29.08.2023 суб`єктом оціночної діяльності ТОВ "Європейський центр консалтингу та оцінки», яку було скасовано в судовому порядку, що є підставою для визнання недійсними та скасування результатів вказаного аукціону.

Позивач посилається на приписи ст. ст. 203, 215, 656 ЦК України, вважає, що підставами недійсності правочину укладеного за результатами електронних торгів, серед іншого, є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, а підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил та порядку проведення таких торгів.

З посиланням на практику Верховний Суд (постанову від 07.10. 2020 у справі N 750/10099/18, вказує, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09. 2016 N 2831/5.

Повідомляє, що аргументи та доводи позову щодо порушень при проведені оцінки повністю підтверджені ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.12 2023 у справі № 916/302/16, якою визнана недійсною оцінка нерухомого майна, оформлена Звітом про оцінку нерухомого майна.

Стверджує, що передача Державним виконавцем Яковєнком В.А. у виконавчому провадженні N ВП 60107977 від 19.09.2019 нерухомого майна на реалізацію за початковою ціною, визначеною у недостовірному її недійсному Звіті про оцінку нерухомого майна та проведення 20.03.2024 ДП «СЕТАМ» електронного аукціону (торгів) з реалізації нерухомого майна із зазначеним вище грубими порушеннями чинного законодавства України:

- робить такий електронний аукціон (торги) та його результати недійсними згідно ч. і ст. 215; ч. і ст. 203 ЦК України оскільки його проведено з порушенням вимог цивільного законодавства України, а саме не виконані вимоги щодо встановленої процедури і порядку проведення електронного аукціону (торгів);

- порушує права ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» як іпотекодавця нерухомого майна, оскільки такі порушення напряму вплинули на вартість реалізації нерухомого майна та призвели до того, що НБУ залишив за собою нереалізоване на третіх електронних торгах нерухоме майно за недостовірною (заниженою) початковою ціною третіх електронних торгів 92.503.600,00 гривень з ПДВ шляхом заліку забезпечених вимог НБУ в рахунок ціни вищезазначеного нерухомого майна;

- порушує права ІІАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» як боржника, оскільки такі порушення напряму вплинули на вартість реалізації нерухомого майна та призвело до істотних збитків ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» у вигляді неотриманого доходу, що міг залишитися у ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» після задоволення вимог НБУ у виконавчому провадженні N ВП 60107977 від 19.09.2019 (НБУ) після реалізації нерухомого майна.

Позивач вказує, що усі учасники справи № 916/2727/24 були обізнані про наявність ухвали Господарського суду Одеської області від 25.12 2023 у справі № 916/302/16, набрання нею законної сили 25.12.2023 та її чинність на дату проведення вищезазначених електронних аукціонів (торгів) з продажу ЦМК, проте все одно вчинили дії з проведення електронних аукціонів (торгів) з продажу ЦМК за оцінкою ЦМК, оформленою недійсним Звітом про оцінку;

- 20.03.2024 мав відбутися третій електронний аукціон (торги) з продажу ЦМК за реєстраційним номером лота 546023 із уціненою початковою ціною 92 503 600,00 грн. з ПДВ. Проте торги з продажу ЦМК не відбулися через відсутність допущених учасників торгів

- станом на 20.03 2024 ухвала Господарського суду Одеської області від 25.12 2023 у справі № 916/302/16 була скасована та законна сила Ухвали Господарського суду Одеської області від 25.12 2023 у справі № 916/302/16 була відновлена 11.06 2024.

- результати третього електронного аукціону (торгів) з продажу ЦМК також є недійсним оскільки їх проведення обумовлено дефектними правовими фактами попередні два електронних аукціони (торги) проведені з істотним порушенням Порядку реалізації арештованого майна, який затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року N 2831/5 та іншого чинного цивільного законодавства України оскільки проводились за недійсною оцінкою;

- при проведенні 20.03. 2024 ДП «СЕТАМ» третього електронного аукціону (торгів) з реалізації ЦМК: грубо порушені процедура та порядок проведення такого електронного аукціону (торгів) з реалізації ЦМК оскільки початкова (стартова) ціна ЦМК була визначена з порушенням чинного законодавства України, що підтверджено Ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.12. 2023 у справі № 916/302/16, що набрала законної сили (оцінка ЦМК здійснена без попереднього огляду оцінювачем та без встановлення його дійсного технічного стану та складу; оцінка ЦМК здійснена як окремих об`єктів нерухомого майна, а не як цілісного майнового комплексу ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ»; оцінка ЦМК здійснена неповноважним оцінювачем); були грубо порушені процедура та порядок проведення такого електронного аукціону (торгів) з реалізації ЦМК оскільки відповідний лот електронного аукціону (торгів) з реалізації ЦМК був сформований з порушенням чинного законодавства України (у складі лоту не були визначені поліпшення, складові частини, внутрішні системи, реконструкції, зміни та доробки ЦМК; до складу лоту були включені неіснуючі об`єкти зі складу ЦМК; до складу лоту не були включені об`єкти, що входять до складу цілісного майнового комплексу ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ»;

- НБУ отримало вже у власність ЦМК за ціною третього електронного аукціону (торгів) з реалізації ЦМК, що не відбувся на підставі недійсної оцінки ЦМК, тобто оцінки яка не відповідає дійсним вартісним показникам ЦМК;

- грубо порушені права та законні інтереси ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ», як власника ЦМК (ст.ст. 316, 317, 319, 321, 325, ЦК України) та іпотекодавця ЦМК (ст. 9, 39, 41, 50 Закону України «Про іпотеку») на реалізацію ЦМК за результатами електронного аукціону (торгів) за дійсною ціною та у дійсному складі; права та законні інтереси ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ», як майнового поручителя перед НБУ за зобов`язаннями ПАТ «ІМЕКСБАНК»;

- оскільки порушення права власності ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» відбулось у результаті державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно за Державою України в особі НБУ, заявлені ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» позовні вимоги про скасування відповідного рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав опосередковують відновлення становища, яке існувало до порушення;

- вимога про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на нерухоме майно не може бути розцінена судами як неналежний спосіб захисту. Задоволення такого позову призводить до внесення державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про речове право позивача на спірне нерухоме майно. Це відновлює становище, яке існувало до прийняття державним реєстратором оспорюваного рішення. Зазначене відповідає способу захисту, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 16 ЦК України.

Відповідач НБУ у відзиві на позов від 16.08.2024 позовні вимоги не визнає, просить відмовити у задоволенні позову, посилається на наступні обставини.

- даний позов по суті є продовженням скарг ПАТ «Одесапродконтракт» на дії державного виконавця в межах справи № 916/302/16, Рішенням Господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі № 916/302/16 визначено перелік нерухомого майна, яке належить ПАТ «Одесапродконтракт», на яке необхідно звернути стягнення.

- Господарським судом Одеської області у справі № 916/302/16 надано правову оцінку правомірності призначення суб`єкта оціночної діяльності. Наведені висновки, що викладені в судових рішеннях у справі № 916/302/16, виключають можливість суду у даній справі дійти іншого висновку, адже це призведе до їх завуальованого перегляду, що не є допустимим. Фонд державного майна України видав ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки» сертифікат суб`єкта оціночної діяльності від 15.06.2021 № 471/21, за яким оцінювач має право здійснювати оцінку цілісних майнових комплексів. А тому твердження позивача про те, що оцінку нерухомого майна було проведено неналежним оцінювачем є безпідставними та не заслуговують на увагу;

- 28.11.2023 державним виконавцем передано нерухоме майно на реалізацію, а не після постановлення Господарським судом Одеської області ухвали від 25.12.2023 у справі № 916/302/16, якою визнано недійсним звіт про оцінку нерухомого майна, як стверджує ПАТ «Одесапродконтракт» у позовній заяві;

- обставин, передбачених законодавчо для зупинення торгів, зокрема судових рішень не було, тому ДП «Сетам» не мало законних підстав зупинити торги із продажу нерухомого майна;

- на етапі виставлення нерухомого майна на продаж та по закінченню третього електронного аукціону ціна була дійсною, оскільки постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 у справі № 916/302/16 скасовано ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023, якою було визнано недійсним звіт про оцінку нерухомого майна; на момент закінчення торгів не існувало причин, які б унеможливлювали Національний банк завершити процес виконання судового рішення та звернути стягнення на нерухоме майно шляхом набуття його у власність відповідно до ст. 49 Закону України «Про іпотеку»;

- не погоджується із позицією ПАТ «Одесапродконтракт» щодо необхідності визнання електронних торгів недійсними виключного з тієї підстави, що такі торги були проведенні за ціною, яка була визнана недійсною вже після проведення аукціону, закінчення виконавчого провадження та остаточного виконання судового рішення гарантованого Конституцією України;

- рішенням суду встановлено заборгованість ПАТ «Імексбанк» перед Національним банком в розмірі 3 162 606 403 (три мільярди сто шістдесят два мільйони шістсот шість тисяч чотириста три) грн 14 коп., а тому при будь якій ціні продажу іпотечного майна, отримана сума коштів не погасить в повному обсязі заборгованість ПАТ «Імексбанк», тобто навіть у разі, якби майно було оцінено в 1 млрд грн., Боржник не отримав би нічого з огляду на загальний борг ПАТ «Імексбанк». Інших доводів щодо порушення прав та інтересів ПАТ «Одесапродконтракт» позовна заява не містить

Нерухоме майно було виставлено на продаж за актуальною ціною; треті торги були проведені за дійсною вартістю; Національний банк, як стягувач, отримав акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому була зазначена дійсна ціна, а позивачем не доведено порушень чинного законодавства під час проведення електронного аукціону та не надано доказів порушення його прав та інтересів, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

З огляду на висновки Великої Палати Верховного Суду, Національний банк вважає, що вимоги позивача про визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є неналежним і неефективним способом захисту. Крім цього, враховуючи, що позивач не є стороною договору, а Національний банк здійснив державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, що підтверджується ПАТ «Одесапродконтракт», вимога про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону є неефективним способом захисту. Враховуючи викладене, задоволення пред`явленого позову не приведе до поновлення майнових прав позивача, та матиме наслідок повторного звернення позивача до суду, що доводить вибір неефективного способу захисту. Обрання ж позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.

Відповідач Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України у відзиві на позов від 20.08.2024р. просить відмовити у позові , посилається на наступне.

- Господарським судом Одеської області у справі № 916/302/16 надано правову оцінку правомірності призначення суб`єкта оціночної діяльності. Висновки, викладені в судових рішеннях у справі № 916/302/16, виключають можливість суду у даній справі дійти іншого висновку, адже це призведе до їх завуальованого перегляду, що не є допустимим. Крім цього, Фонд державного майна України видав ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки» сертифікат суб`єкта оціночної діяльності від 15.06.2021 № 471/21, за яким оцінювач має право здійснювати оцінку цілісних майнових комплексів. З урахуванням вищенаведеного твердження позивача про те, що оцінку нерухомого майна було проведено неналежним оцінювачем є безпідставними;

- державним виконавцем передано зазначене вище нерухоме майно на реалізацію 28.11.2023, а не після постановлення Господарським судом Одеської області ухвали від 25.12.2023 у справі № 916/302/16

- обставин, зокрема судових рішень не було, що також не доведено позивачем, а тому ДП «Сетам» не мало законних підстав зупинити торги із продажу зазначеного вище у даному відзиві нерухомого майна, переданого на реалізацію.

- постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 у справі № 916/302/16 скасовано ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023, а скаргу Боржника залишено без розгляду, тим самим поновивши дію оскаржуваної оцінки майна;

- на час проведення третіх торгів 20.03.2024, порушення Порядку та інших норм законодавства, які б вплинули на результати електронних торгів оформлення протоколу електронного аукціону, складання акту про реалізацію майна були відсутні;

- не розгляд Відділом повідомлення іпотекодержателя НБУ від 27.03.2024 № 63- 0005/23921 про намір залишити за собою нереалізоване майно на третіх електронних торгах, було б грубим порушенням, як прав стягувача, так і норм Закону, що є неприпустимим;

- НБУ набув право власності та здійснив державну реєстрацію зазначеного вище майна, відповідно до чинного законодавства, а обставини значені у позовній заяві та відповідно і в заяві про зміну предмету позову є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, та навпаки спрямовані на невиконання виконавчого документу, та грубого порушення прав стягувача у ВП №60107977;

- примусова реалізація майна позивача спрямована на необхідність виконання своїх обов`язків за рішенням Господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі № 916/302/16, яким встановлено заборгованість ПАТ «Імексбанк» перед Національним банком в розмірі 3 162 606 403 (три мільярди сто шістдесят два мільйони шістсот шість тисяч чотириста три) грн. 14 коп., а тому при будь якій ціні продажу іпотечного майна, отримана сума коштів не погасить в повному обсязі заборгованість ПАТ «Імексбанк», тобто навіть у разі, якби майно було оцінено в 1 млрд. грн., Боржник не отримав би нічого з огляду на загальний борг ПАТ «Імексбанк»;

- зазначені вимоги є неналежними і неефективними у спірних правовідносинах, оскільки не призводять до захисту порушених прав позивача. Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові.

Відповідач ТОВ «СЕТАМ» відзив на позов не надав, у судові засідання не з`явився.

Третя особа просить розглядати справу за її відсутністю.

Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, а також заслухавши пояснення представників учасників справи, господарський суд встановив.

Рішенням господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі №916/302/16, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.10.2021 та постановою Верховного Суду від 07.06.2022, позовні вимоги задоволено. В рахунок погашення заборгованості ПАТ «Імексбанк» перед НБУ за кредитним договором №29 про рефінансування від 26.11.2009 у сумі 3 162 606 403,14 грн звернуто стягнення на предмет іпотеки (нерухоме майно) та належить ПАТ «Одесапродконтракт». Зокрема, цілісний майновий комплекс, за адресою: м. Одеса, 19 км Старокиївської дороги, будинок 34, реєстраційний номер 01 (далі ЦМК ПАТ «Одесапродконтракт»). Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

На виконання рішення Господарським судом Одеської області 29.08.2019 видано відповідні накази.

04.12.2019 на виконання доручення відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України було складено Акт про опис та арешт нерухомого майна у виконавчому провадженні № ВП 60107977 від 19.09.2019, відкритому на підставі наказу Господарського суду Одеської області у справі №916/302/16 Постановою Головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Івашоти Івана Миколайовича, яким визначити спосіб реалізації нерухомого майна, як предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

29.08.2023 ТОВ «ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ЦЕНТР КОНСАЛТИНГУ ТА ОЦІНКИ» станом на 27.06. 2023 був складений Звіт про оцінку нерухомого майна у виконавчому провадженні N ВП 60107977 від 19.09.2019 (надалі - «Звіт про оцінку нерухомого майна») згідно з яким вартість нерухомого майна становила 132.148.000,00 грн. з урахуванням ПДВ.

15.09.2023 Державним виконавцем Яковенком В.А. листом від 15.09.2023 № 60107977/6-20.1 повідомлено, що вартість нерухомого майна за результатами оцінки у виконавчому провадженні № ВП 60107977 від 19.09. 2019 становить 132.148.000,00 грн. з урахуванням ПДВ.

22.09.2023 року на виконання доручення відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України складений Акт державного виконавця від 22.09.2023 перевірки нерухомого майна на предмет його цілісності, описаного та арештованого постановою від 04.12.2019 у виконавчому провадженні N ВП 60107977 від 19.09.2019.

Нерухоме майно було передано від Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на реалізацію через проведення електронного аукціону (торгів) до ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СЕТАМ» (надалі - «ДП СЕТАМ») за початковою ціною, визначеною у Звіті про оцінку нерухомого майна, а саме - 132.148.000 гривень з ПДВ.

Торги 27.12. 2023 (перший електронний аукціон (торги) з продажу нерухомого майна за реєстраційним номером лота 536625 із початковою ціною 132.148.000,00 грн. з ПДВ. не відбулися через відсутність допущених учасників торгів, про що свідчить Протокол № 602835 проведення електронного аукціону (торгів) із офіційної сторінки онлайн-аукціона ОрепМагкеї (ДП «СЕТАМ») https://setam.net.ua/).

Другий електронний аукціон (торги) з продажу нерухомого майна за реєстраційним номером лота 543741 07.02. 2024 із уціненою початковою ціною 112.325.800,00 грн. з ПДВ. не відбулися через відсутність допущених учасників торгів, що оформлено Протоколом № 605310 проведення електронного аукціону (торгів) із офіційної сторінки онлайн- аукціонаОрепМагкеЛ (ДП «СЕТАМ») https://setam.net.ua/).

Третій електронний аукціон (торги) з продажу нерухомого майна за реєстраційним номером лота 546023 із уціненою початковою ціною 92.503.600,00 грн. з ПДВ 20.03. 2024 не відбувся через відсутність допущених учасників торгів, про що оформлено Протокол № 607684 проведення електронного аукціону (торгів) із офіційної сторінки онлайн-аукціона ОрепМагк^ (ДП «СЕТАМ») https://setam.net.ua/).

27.03.2024 до відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України надійшло повідомлення НБУ від 27.03.2024 № 63-0005/23291 про намір залишити за собою нереалізоване на третіх електронних торгах нерухоме майно за початковою ціною третіх електронних торгів 92.503.600,00 грн. з ПДВ шляхом заліку забезпечених вимог НБУ в рахунок ціни вищезазначеного нерухомого майна.

27.03.2024 Державним виконавцем Яковенко В.А. складено Акт № 60107977/6-20.1 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, згідно якого нереалізоване на третіх електронних торгах нерухоме майно залишено за НБУ за початковою ціною третіх електронних торгів 92.503.600,00 грн. з ПДВ шляхом заліку забезпечених вимог НБУ в рахунок ціни вищезазначеного майна. 29.03.2024 вищезазначений Акт Державного виконавця Яковенка В.А. від 29.03.2024 № 60107977/6- 20.1 був затверджений Заступником директора Департаменту - начальником відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Нещадимом І.С.

27.03.2024 примірник Акту Державного виконавця Яковенка В.А. від 29.03. 2024 № 60107977/6-20.1 був спрямований до ДП «СЕТАМ».

ДП «СЕТАМ» листом від 05.04.2024 № 235/4819-3-24/9 переслало ПАТ «ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ» нотаріально посвідчену копію Акту Державного виконавця Яковенка В.А. від 29 березня 2024 року № 60107977/6-20.1

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.06.2024 № 384745781 Національний банк на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, серія та номер 4-485, виданого 26.06.2024, набув право власності на цілісний майновий комплекс розташований за адресою: м. Одеса, 19-й км Старокиївської дороги, будинок 34, реєстраційний номер об`єкта 01.

ПАТ «Одесапродконтракт» 01.11.2023 звернулося до Господарського суду Одеської області зі скаргою на неправомірні дії державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (далі державний виконавець, ДВС), у якій просило суд:

1) поновити строк на подання вказаної скарги, з визнанням поважними причин пропуску цього строку;

2) визнати неправомірними дії державного виконавця у виконавчому провадженні №60107977 від 19.09.2019 щодо визначення вартості майна цілісного майнового комплексу ПАТ «Одесапродконтракт»;

3) визнати недійсною оцінку цілісного майнового комплексу ПАТ «Одесапродконтракт», оформлену звітом про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання Товариством з обмеженою відповідальністю «Європейський центр консалтингу та оцінки» (далі - ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки»);

4) визнати неправомірними дії державного виконавця у виконавчому провадженні №60107977 від 19.09.2019 щодо здійснення 22.09.2023 перевірки майна на предмет його цілісності, описаного та арештованого постановою від 04.12.2019;

5) зобов`язати державного виконавця усунути допущені порушення із неухильним дотримання норм та положень Закону України «Про виконавче провадження», зокрема: 1) проведення особисто державним виконавцем нового огляду нерухомого майна за участю представників ПАТ «Одесапродконтракт» на предмет його цілісності на поточну дату; 2) проведення повноважними представниками суб`єкту оціночної діяльності суб`єкта господарювання нового безпосереднього огляду нерухомого майна за участю представників ПАТ «Одесапродконтракт»; 3) складання суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання нового звіту про оцінку нерухомого майна за результатом його безпосереднього огляду за участю представників ПАТ «Одесапродконтракт»; 4) належне письмове повідомлення ПАТ «Одесапродконтракт» про визначену ринкову вартість нерухомого майна за результатами нової оцінки нерухомого майна, здійсненою суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання за результатами його безпосереднього огляду за участі представників ПАТ «Одесапродконтракт» із спрямуванням ПАТ «Одесапродконтракт» нового звіту про оцінку нерухомого майна.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.12.2023 боржнику поновлено строк на подання скарги до суду; скаргу задоволено частково; визнано недійсною оцінку ЦМК ПАТ «Одесапродконтракт», оформлену звітом про оцінку майна, складеним 29.08.2023 суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки»; у задоволенні решти вимог скарги відмовлено.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023 скасовано; відмовлено у задоволенні клопотання боржника про визнання поважними причин пропуску строку подання та поновлення боржнику строку на подання скарги на неправомірні дії державного виконавця у виконавчому провадженні №60107977 від 19.09.2019 щодо визначення вартості майна ЦМК ПАТ «Одесапродконтракт»; скаргу залишено без розгляду.

Верховний Суд постановою від 18.04.2024 скасував постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 у справі №916/302/16, а справу передав на новий розгляд до апеляційного господарського суду.

За результатами нового розгляду Південно-західний апеляційний господарський суд постановою від 11.06.2024 ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023 у справі №916/302/16 залишив без змін.

Верховний Суд постановою від 17.09.2024 частково задовольнив касаційні скарги НБУ і Міністерства; скасував ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.06.2024; справу в оскарженій частині передав на новий розгляд до Господарського суду Одеської області.

За результатами нового розгляду Господарський суд Одеської області ухвалою від 07.01.2025 у справі №916/302/16 задовольнив скаргу ПАТ «Одесапродконтракт» на неправомірні дії державного виконавця - в частині, переданій на новий розгляд постановою Верховного Суду від 17.09.2024; визнав недійсною оцінку ЦМК ПАТ «Одесапродконтракт», яка оформлена звітом про оцінку майна, складеним суб`єктом оціночної діяльності - ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки».

Південно-західний апеляційний господарський суд постановою від 09.04.2025 залишив ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.01.2025 без змін, а апеляційні скарги - без задоволення.

Постановою від ВС 19.06.2025р. у справі №916/302/16 ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.01.2025р. та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.04.2025р. залишено без змін.

У п. 8.80 постанови зазначено щодо вимог ПАТ «Одесапродконтракт» щодо зміни мотивувальної та резолютивної частин судового рішення шляхом їх доповнення запропонованою редакцією, колегія суддів вважає за необхідне погодитися з висновками суду апеляційної інстанції про їх безпідставність. Як встановлено апеляційним судом, вказані вимоги, зокрема щодо доповнення резолютивної частини ухвали пунктом про визнання оцінки майна такою, що не підлягає застосуванню, вже були предметом розгляду судом першої інстанції як клопотання про зміну предмета скарги. Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.12.2024 у задоволенні зазначеного клопотання було відмовлено. Ця ухвала не була оскаржена, а також, відповідно до вимог процесуального законодавства, не підлягала окремому оскарженню. З огляду на це, повторне порушення зазначених вимог у касаційній скарзі фактично спрямоване на оскарження ухвали від 17.12.2024, що суперечить положенням ГПК України щодо меж перегляду справи в касаційній інстанції та принципу правової визначеності.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Кодексу України з процедур банкрутства, Закону України "Про міжнародне приватне право", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Ч. 6 ст. 12 ГПК України передбачено, що господарські суди розглядають справи про банкрутство (неплатоспроможність) у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом України з процедур банкрутства.

Ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), у межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника, у тому числі спори про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі № 916/302/16 визначено перелік нерухомого майна, яке належить ПАТ «Одесапродконтракт», на яке необхідно звернути стягнення.

Державним виконавцем 07.12.2019 винесена постанова про опис та арешт майна. ПАТ «Одесапродконтракт», оскаржена не була.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною. Враховуючи положення Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець передав на реалізацію майно, на яке накладено арешт, та яке визначено рішенням Господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі № 916/302/16.

Згідно пункту 1 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі Порядок) реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в центральну базу даних системи електронних аукціонів (далі Система) інформаційного повідомлення про електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною). Державне підприємство «Сетам», як організатор торгів, розмістило 28.11.2023 в Системі інформацію про продаж Нерухомого майна за стартовою ціною 132 148 000 грн з урахуванням ПДВ. Інформація є публічною та перебуває у відкритому доступі в мережі Інтернет за посиланням https://setam.net.ua/auction/538293.

28.11.2023 державним виконавцем передано нерухоме майно на реалізацію, до постановлення Господарським судом Одеської області ухвали від 25.12.2023 у справі № 916/302/16, якою визнано недійсним звіт про оцінку нерухомого майна, як стверджує ПАТ «Одесапродконтракт» у позовній заяві.

П. 2 ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. П. 2 Розділу XI Порядку визначено, що підставою для зупинення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; зупинення виконавчого провадження у разі поновлення судом строку подання апеляційної скарги або прийняття такої апеляційної скарги до розгляду; відкладення проведення виконавчих дій; - наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. При цьому, даний пункт не містить такої підстави для зупинення електронного аукціону, як визнання судом недійсної оцінки майна.

При цьому, даний пункт не містить такої підстави для зупинення електронного аукціону, як визнання судом недійсної оцінки майна.

Положення ГПК України встановлюють вичерпний перелік підстав, з якими можливо пов`язати зупинення торгів, а саме: вжиття судом заходів забезпечення позову (ст. 137 ГПК України); зупинення судом апеляційної інстанції виконання рішення, що оскаржується (ст. 272 ГПК України); зупинення судом касаційної інстанції виконання рішення, що оскаржується (ст. ст. 294; 305; 332 ГПК України); зупинення виконання за виконавчим документом до розгляду заяв про виправлення помилки у виконавчому документі; визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню(ст. 328 ГПК України); відстрочення чи розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення (331 ГПК України).

Наявності будь-яких із вищенаведених обставин не позивачем не доведено, отже не доведено підстав для зупинення торгів із продажу Нерухомого майна. Пунктом 5 Розділу XI Порядку встановлено, що в разі надходження від виконавця постанови про закінчення виконавчого провадження, постанови, в якій зазначено про зняття арешту з майна, або постанови про повернення виконавчого документа стягувачу Організатор зобов`язаний негайно припинити електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною) та зняти майно з реалізації. Постанов про закінчення виконавчого провадження; зняття арешту з майна; повернення виконавчого документа стягувачу державним виконавцем, під час проведення електронних торгів не виносилось.

Таким чином після визнання Господарським судом Одеської області недійсним звіту про оцінку Нерухомого майна, яке вже перебувало на електронному аукціоні, як у державного виконавця, так і в ДП «Сетам» (організатора аукціону) були відсутні правові підстави для припинення електронного аукціону та зняття нерухомого майна з реалізації.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 у справі № 916/302/16 скасовано ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023, а скаргу Боржника залишено без розгляду, тобто поновлено дію оскаржуваної оцінки Нерухомого майна. Останні треті торги з продажу Предмета іпотеки призначені на 20.03.2024 не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

29.03.2024 державним виконавцем складено акт № 60107977/6-20.1 про реалізацію предмета іпотеки на користь Національного банку та відповідно 04.04.2024 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження згідно ч. 3 ст. 49 Закону України «Про іпотеку»

Постановою Верховного Суду від 18.04.2024 у справі № 916/302/16 скасовано постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 у справі № 916/302/16, а справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Під час нового розгляду справи, постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.06.2024 у справі № 916/302/16 залишено без змін ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023.

У постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/11252/22 зазначено, що у вирішенні спорів про визнання електронних торгів недійсними обов`язковому встановленню підлягають обставини: 1) чи мало місце порушення вимог Порядку №2831/5 та інших норм законодавства шляхом проведення електронних торгів; 2) чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; 3) чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів (постанови Верховного Суду від 14.03.2018 у справі №910/1454/17, від 20.11.2019 у справі №925/796/18, від 10.03.2020 у справі №927/1184/15 ,17.07.2023 у справі № 753/8060/20; від 28.09.2022 у справі № 128/1106/20; від 27.04.2021 у справі № 504/2824/17)

Суд розглядаючи даний спір повинен встановити чи мало місце порушення вимог Порядку під час проведення електронних торгів із продажу нерухомого майна. Реалізація арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів є спеціальною процедурою продажу такого майна, що складається з декількох етапів, які є невід`ємними один від одного та не можуть розглядатися окремо, адже вони є істотними умовами проведення торгів (правочину) (висновок викладений у постанові Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/11252/22).

Такими етапами відповідно до Порядку є зокрема виставлення майна на продаж, оголошення про проведення торгів та його умов, реєстрація учасників та сплата гарантійних внесків, проведення торгів, визначення переможця, складання протоколу, оформлення права власності на майно.

На час проведення третіх торгів 20.03.2024, оформлення протоколу електронного аукціону, складання акту про реалізацію майна жодних порушень Порядку та інших норм законодавства, які б вплинули на результати електронних торгів не було та позивачем не доведено.

Щодо доводів ПАТ «Одесапродконтракт» про те, що електронні торги незаконні, оскільки оцінка нерухомого майна була визнана недійсною суд зазначає, що на етапі виставлення нерухомого майна на продаж та по закінченню третього електронного аукціону ціна була дійсною, оскільки постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2024 у справі № 916/302/16 скасовано ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.12.2023, якою було визнано недійсним звіт про оцінку нерухомого майна.

Тобто, на момент закінчення торгів не існувало правових підстав, які б унеможливлювали завершення процесу виконання судового рішення та звернення стягнення на нерухоме майно шляхом набуття його у власність іпотекожержателя.

Згідно ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку», протягом десяти днів з дня оголошення електронного аукціону таким, що не відбувся, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна.

У такому випадку залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом, сформованим за результатами електронного аукціону, що не відбувся, та актом про проведення електронного аукціону. Такий акт є підставою для видачі нотаріусом іпотекодержателю свідоцтва про залишення за собою майна з електронного аукціону, що не відбувся.

Ч. 3 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що у разі оголошення третього електронного аукціону таким, що не відбувся, іпотекодержатель має право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною третього електронного аукціону в порядку, передбаченому частиною першою цієї статті.

При цьому, ч. 7 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що у разі якщо стягувач протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця письмово не заявив про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові.

Національний банк у порядку ст. 49 Закону України «Про іпотеку» набув право власності на нерухоме майно та здійснив його державну реєстрацію.

Верховний Суд у постанові від 04.11.2021 у справі № 907/416/21 зазначив наступне: «При виконанні судових рішень слід керуватися інтересами стягувача, оскільки стягувач вправі очікувати від держави вчинення всіх дій, які б наближали його до виконання судового рішення. У цьому сенсі наявність невиконаного судового рішення не вселятиме стягувачеві надію, що Україна як держава робить усе, аби наблизити стягувача до бажаної ним законної мети - виконання судового рішення як стадії реалізації права стягувача на справедливий суд у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» .

Рішення Господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі № 916/302/16 в частині звернення стягнення на предмет іпотеки виконане. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) повторює, що п. 1 ст. 6 Конвенції, inter alia (серед іншого), захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також Суд зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у п. 1 ст. 6 Конвенції. Насамкінець, Суд повторює, що сама природа виконавчого провадження вимагає оперативності (див. рішення ЄСПЛ no. 15729/07, від 05.07.2012)

У постановах Верховний Суд неодноразово вказував на те, що у вирішенні спорів про визнання електронних торгів недійсними обов`язковому встановленню підлягає обставина наявності порушень прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. ПАТ «Одесапродконтракт», серед обґрунтувань звернення до суду із позовом зазначає про порушення його прав, які полягають у завданні йому істотних збитків у вигляді недоотримання коштів від продажу, що можуть залишитись у товариства після задоволення вимог стягувача у виконавчому провадженні після продажу майна.

Вказані обставини є недоведеними з огляду на те, що примусова реалізація майна позивача спрямована на виконання рішення Господарського суду Одеської області від 29.07.2019 у справі № 916/302/16. Зазначеним рішенням суду встановлена заборгованість ПАТ «Імексбанк» перед Національним банком в розмірі 3 162 606 403,14 грн. Внаслідок залишення за собою майна банком та набуття права власності, вказана заборгованість є погашеною. А позивач не довів, що оцінка майна могла бути більшою, ніж сума боргу перед банком, яка визначена у рішенні суду.

Суд зазначає, що суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (п. 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі 925/1265/16). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі 338/180/17, від 11.09.2018 у справі 905/1926/16 та від 30.01.2019 у справі 569/17272/15-ц.

В матеріалах справи наявні докази, зокрема, інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.06.2024 № 384745781, надана позивачем, про те, що Національний банк на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, серія та номер 4-485, виданого 26.06.2024, набув право власності на цілісний майновий комплекс, розташований за адресою: м. Одеса, 19-й км Старокиївської дороги, будинок 34, реєстраційний номер об`єкта 01 (далі Нерухоме майно).

Державна реєстрація права власності Національного банку на Нерухоме майно відбулась 26.06.2024. Відповідно до ч. 1 ст. 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Передання майна полягає у переході його з володіння однієї особи (яка втрачає володіння) до іншої (яка його набуває)

Набуття особою володіння нерухомим майном полягає у внесенні запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за цією особою, а функцією державної реєстрації права власності є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам). Близькі за змістом висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18, пункти 95, 96), від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19, пункт 10.29), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункти 62, 63).

У пунктах 67 69 постанови Великої Палата Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 зроблено наступний висновок: «…підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акту про проведені електронні торги, видача або надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем). Відповідно до частин шостої, восьмої, дев`ятої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду.

У разі якщо стягувач виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно, він зобов`язаний протягом 10 робочих днів з дня надходження від виконавця відповідного повідомлення внести на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різницю між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. За рахунок перерахованих стягувачем коштів оплачуються витрати виконавчого провадження, задовольняються вимоги інших стягувачів та стягуються виконавчий збір і штрафи, а залишок коштів повертається боржникові. Майно передається стягувачу за ціною третіх електронних торгів або за фіксованою ціною. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно.

Отже, і в разі залишення стягувачем за собою нереалізованого майна оформлення та підписання договору купівлі-продажу майна як окремого документа законодавством не передбачено. Натомість такий договір укладається шляхом звернення виконавця до стягувача з пропозицією вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна з одночасним припиненням права вимоги стягувача до боржника в межах вартості нереалізованого майна (оферта) та виявлення стягувачем волі залишити за собою це майно (акцепт). Виконання договору з боку покупця (стягувача) полягає у внесенні на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різниці між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на користь стягувача, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. На підтвердження виконання договору з боку покупця виконавець виносить постанову про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу.

Подальші дії покупця (стягувача) та виконавця спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця. З цією метою виконавець складає акт та видає або надсилає його покупцю, покупець отримує свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо вони не відбулися (стаття 72 Закону України «Про нотаріат»), звертається до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем».

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 27.11.2024 у справі № 753/9962/22. З наведеного висновку вбачається, що Національний банк є покупцем нерухомого майна за договором купівлі-продажу укладеного із державним виконавцем як продавцем.

Велика Палата Верховного Суду у пункті 56 постанови від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18 зазначила - «Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, - державна виконавча служба й організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є їхній переможець. Виходячи з наведеного, сторонами договору, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба й організатор цих торгів, та покупець - переможець торгів (див. постанови від 5 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (пункти 40-41), від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (пункт 56)).

З огляду на це, ПАТ «Одесапродконтракт» не є стороною договору купівлі-продажу нерухомого майна.

Якщо позивач не був стороною договору-купівлі продажу, укладеного на електронних торгах (аукціоні), і, наприклад, вважає, що переможець торгів є недобросовісним та не набув право власності на придбане майно, він може скористатися прямо визначеним законом для таких спірних правовідносин способом захисту права. (п. 154 Постанова Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2024 у справі № 910/2592/19).

Застосування вимоги про витребування майна з чужого володіння не потребує оскарження результатів аукціону (торгів) чи викладеного в окремому документі договору купівлі-продажу майна» (висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 05.10.2021 у справі № 910/18647/19, від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18).

Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18 з цього приводу вказала на таке. «Оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 , від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20

Згідно із ст.129 Конституції України однією з засад судочинства є змагальність.

За змістом ст. 13 ГПК України встановлений такий принцип господарського судочинства як змагальність сторін, згідно з яким судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

За приписом ст. 76 ГПК України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Тобто, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності своєї правової позиції. Викладене вимагає від сторін ініціативи та активності в реалізації їхніх процесуальних прав.

Згідно з ст. 77 (допустимість доказів) ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За змістом ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Визначений ст. 79 ГПК України стандарт доказування підкреслює необхідність зіставлення судом доказів, які надають позивач та відповідач. Тобто з уведенням у дію вказаного стандарту доказування необхідним є не надання достатньої кількості доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Отже, тлумачення змісту ст. 79 ГПК України свідчить, що на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини, з урахуванням поданих доказів, видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Предметом позову є визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування рішення державного реєстратора.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (подібний правовий висновок Верховного Суду викладений у постановах від 05.12.2018 у справі №916/1813/16, від 19.09.2019 у справі №924/831/17, від 28.11.2019 у справі №910/8357/18, від 15.06.2022 у справі №916/700/21, від 22.09.2022 у справі №924/1146/21).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Ст. 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а є лише однією з необхідних умов реалізації встановленого права.

При цьому, необхідною умовою застосування судом певного способу захисту є наявність, доведена належними у розумінні ст. 76 ГПК України доказами, певного суб`єктивного права (інтересу) у позивача; порушення (невизнання або оспорювання) означеного права/інтересу відповідачем; належність обраного способу судового захисту (з точки зору адекватності порушення і спроможності його усунути та поновити (захистити) право або інтерес та закріплення положеннями діючого законодавства).

Тобто, вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Судом при розгляді справи встановлено, що нерухоме майно було виставлено на продаж за актуальною ціною; треті торги були проведені за дійсною вартістю; Національний банк, як стягувач, отримав акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому була зазначена дійсна ціна, заборгованість перед банком погашена, а позивачем не доведено порушень чинного законодавства під час проведення електронного аукціону та не надано доказів порушення його прав та інтересів, на момент проведення третього аукціону, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

За висновками Великої Палати Верховного Суду вимоги про визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є неналежним і неефективним способом захисту; позивач не є стороною договору, а Національний банк здійснив державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, вимога про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону є неефективним способом захисту; задоволення пред`явленого позову не призведе до поновлення майнових прав позивача, та матиме наслідок необхідності повторного звернення позивача до суду, що доводить вибір неефективного способу захисту; обрання ж позивачем неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.

Крім того, позивач не довів належними засобами доказування (вірогідність) , що мало місце порушення вимог Порядку №2831/5 та інших норм законодавства шляхом проведення електронних торгів; що ці порушення вплинули на результати електронних торгів; що мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. Позивачем не обґрунтовано необхідності визнання електронних торгів недійсними виключно з тієї підстави, що такі торги були проведенні за ціною, яка була визнана недійсною вже після проведення аукціону, закінчення виконавчого провадження та остаточного виконання судового рішення, гарантованого Конституцією України.

Тому позивачем не доведено, що у разі, якби аукціон відбувся із урахуванням іншої оцінки , то було б виручено більше, ніж заборгованість перед банком, в рахунок якої останнім набуто право власності на майно. Тобто, не доведено порушення права ТОВ «Одесапродконтракт» як іпотекодавця та власника нерухомого майна, на отримання найбільш ефективного для нього результату від продажу майна на електронному аукціоні.

У викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах (правова позиція Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16).

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

За умовами ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, судове рішення прийнято у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто, з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Судовий збір покладається на позивача за положеннями ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 232, 233, 236-239, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

ВИРІШИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ" (65025, м. Одеса, вул. 19-й км. Старокиївської дороги; ); до відповідачів: 1). Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13; ); 2). Державного підприємства "СЕТАМ" (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-б; ,); 3). Національного банку України (01601, м. Київ, вул. Інституцька, 9; )за участі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідачів: державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліни Олександрівни (65072, місто Одеса, площа Дерев`янка Бориса, будинок, 1, ідентифікацій код: 42560726) про визнання недійсним та скасування результатів електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів); визнання недійсним та скасування акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки; визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та скасування рішення державного реєстратора.

2. Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у порядку ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення підписано 07 листопада 2025 р.

Копію рішення надіслати до електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд": ПАТ "ОДЕСАПРОДКОНТРАКТ"; Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України; Державного підприємства "СЕТАМ"; Національного банку України.

Копію рішення надіслати: державному нотаріусу Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Ставнійчук Аліни Олександрівни (65072, місто Одеса, площа Дерев`янка Бориса, буд. 1).

Суддя Л.І. Грабован