УХВАЛА

м. Київ

03.11.2025Справа № 910/13324/25

Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТ-БЛАНШ» про визнання припиненими трудові відносини і повноважень директора та зобов?язання внести відповідні зміни до єдиного державного реєстру,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТ-БЛАНШ» (надалі - відповідач) про визнання припиненими трудових відносин і повноважень директора та зобов?язання внести відповідні зміни до єдиного державного реєстру, в якому просить:

- визнати припиненими трудові відносини і повноважень ОСОБА_1 як директора «найменування товариства» з дати, зазначеної в заяві про звільнення;

- зобов?язати «найменування товариства», або у разі його бездіяльності державного реєстратора, внести до єдиного державного реєстру запис про припинення повноважень ОСОБА_1 як керівника.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.164 ГПК України.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено, що станом на 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3 028,00 грн.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та майнового характеру у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено дві немайнові вимоги, а отже, за подання позову позивач мав сплатити судовий збір у загальній сумі 6 056,00 грн (3 028,00 грн * 2 немайнові вимоги).

До позовної заяви позивачем додано платіжну інструкцію №8166-6846-7919-6984 від 27.10.2025 про сплату судового збору у загальному розмірі 3 028,00 грн, що на 3 028,00 грн (6 056,00 грн - 3 028,00 грн) менше, чим установлено законом.

Відтак, суд приходить до висновку, що при зверненні з позовом до суду позивачем не подано доказів сплати судового збору в установленому порядку та розмірі.

Отже, на підтвердження факту сплати судового збору у повному розмірі позивач повинен надати оригінал платіжного доручення (квитанцію, тощо) із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 3 028,00 грн.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статтей ГПК України.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Проте, суд зазначає, що позивачем у поданому позові не зазначено інформації щодо наявності у нього та відповідача зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд»).

Отже, позивачу необхідно зазначити відомості про наявність/відсутність у сторін електронного кабінету.

Крім того, згідно з п.1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч.1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Однак, усупереч наведеним вище вимогам, позивачем не надано доказів направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками.

Отже, позивачу необхідно надати суду оригінал опису вкладення до поштового відправлення, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються та бути оформленими відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділення на підтвердження надіслання відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів або докази направлення позову відповідачу через електронний кабінет.

Поміж іншого, відповідно до пункту 4 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Разом з тим, усупереч вказаним вимогам, заявивши вимоги про визнання припиненими трудові відносини і повноважень директора та зобов?язання внести відповідні зміни до єдиного державного реєстру позивач не зазначив «найменування товариства» з яким він просить припинити трудові відносини та не конкретизував кого саме він вважає за необхідним зобов`язати внести до єдиного державного реєстру запис про припинення повноважень ОСОБА_1 як керівника.

Отже, позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом викладення змісту позовних вимог відповідно вимогам ГПК України, зазначивши «найменування товариства» з яким він просить припинити трудові відносини та конкретизувавши особу, яку позивач вважає за необхідним зобов`язати внести до єдиного державного реєстру запис про припинення повноважень ОСОБА_1 як керівника.

Також, відповідно до пунктів 6, 10 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що остання не містить зазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а також підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачу слід усунути зазначені недоліки, шляхом надання до суду підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача, з тим самим предметом та з тих самих підстав та зазначення відомостей що вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

При цьому суд звертає увагу, що заява про усунення недоліків також має бути направлена на адресу відповідача.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.162, 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Я.А.Карабань