ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.11.2025м. ДніпроСправа № 904/6291/25

Суддя Фещенко Ю.В., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" (вулиця Електрометалургів, будинок 310, м. Нікополь, Дніпропетровська область, 53200; ідентифікаційний код 00186520)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кварцит ДМ" (балка Лабзунова, 1, смт. Васильківка (з), Синельниківський район, Дніпропетровська область, 52600; ідентифікаційний код 30155197)

про стягнення заборгованості за договором генерального підряду № 1905621 від 27.09.2019 у загальному розмірі 28 852 290 грн. 19 коп.

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "Нікопольський завод феросплавів" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кварцит ДМ" (далі - відповідач) заборгованість за договором генерального підряду № 1905621 від 27.09.2019 у загальному розмірі 28 852 290 грн. 19 коп.

Ціна позову складається з наступних сум:

- 17 044 948 грн. 18 коп. - основний борг;

- 1 809 653 грн. 51 коп. - пеня;

- 8 347 068 грн. 83 коп. - інфляційні втрати;

- 1 650 619 грн. 67 коп. - 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за договором генерального підряду № 1905621 від 27.09.2019 в частині повного та своєчасного розрахунку за виконані позивачем роботи, внаслідок чого у відповідача перед позивачем утворилась заборгованість в сумі 17 044 948 грн. 18 коп. За прострочення виконання зобов`язання на підставі пункту 6.3. договору позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача пеню за загальний період прострочення з 17.01.2020 по 10.05.2022 в сумі 1 809 653 грн. 51 коп. На підставі статті 625 Цивільного кодексу України позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача інфляційні втрати за період з 17.01.2020 по 12.11.2024 у сумі 8 347 068 грн. 83 коп., а також 3% річних за період прострочення з 17.01.2020 по 12.11.2024 у сумі 1 650 619 грн. 67 коп.

Також позивач просить суд судові витрати покласти на відповідача.

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами, господарський суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, позивачем до позовної заяви доданий розрахунок заявлених до стягнення сум, серед яких наявний розрахунок інфляційних втрат із зазначенням загального періоду нарахування інфляційних втрат з 17.01.2020 по 12.11.2024. Вказаний розрахунок позивача суд не приймає у якості належного доказу, з огляду на таке.

Згідно з положеннями статті 1 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індекс споживчих цін (індекс інфляції) - показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання.

Відповідно до статті 3 цього Закону індекс споживчих цін обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, і не пізніше 10-го числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Отже, зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен місяць щодо якого обчислюється відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.

При цьому індекс інфляції нараховується не на кожну дату місяця, а в середньому за місяць.

Враховуючи вказане, вбачається, що при розрахунку інфляційних втрат початком та закінченням періоду нарахування має бути відповідний місяць, в якому відбулося прострочення, а не дата, як зазначено позивачем у розрахунку, тобто вірним розрахунком інфляційних втрат буде період такого нарахування, який визначений в місяцях, а не в днях, як вказано позивачем.

Крім того, суд відзначає, що Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 905/21/19 наведено формулу за якою можна розрахувати інфляційні втрати: "Х" * "і-1" - 100 грн. = "ЗБ", де "Х" - залишок боргу на початок розрахункового періоду, "і-1" - офіційно встановлений індекс інфляції у розрахунковому місяці та 100 грн. - умовна сума погашення боргу у цьому місяці, а "ЗБ" - залишок основного боргу з інфляційною складовою за цей місяць (вартість грошей з урахуванням інфляції у цьому місяці та часткового погашення боргу у цьому ж місяці). При цьому зазначено, що за наступний місяць базовою сумою для розрахунку індексу інфляції буде залишок боргу разом з інфляційною складовою за попередній місяць ("ЗБ" відповідно до наведеної формули), який перемножується на індекс інфляції за цей місяць, а від зазначеного добутку має відніматися сума погашення боржником своєї заборгованості у поточному місяці (якщо таке погашення відбувалося).

У випадку якщо погашення боргу не відбувалося декілька місяців підряд, то залишок основного боргу з інфляційною складовою за перший розрахунковий місяць такого періоду ("ЗБ") перемножується послідовно на індекси інфляції за весь період, протягом якого не відбувалося погашення боргу, та ділиться на 100% (зазначена правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 20.08.2020 у справі № 904/3546/19).

Крім того, об`єднана палата Касаційного господарського суду у постанові від 20.11.2020 у справі № 910/13071/19 надала роз`яснення, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:

- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;

- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.

Таким чином, наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат не може бути прийнятим судом як належний, оскільки суд не має можливості здійснити перевірку наданого позивачем розрахунку у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до частин 1-4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу 7-денного строку з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме: надання обґрунтованого розрахунку інфляційних втрат із зазначенням місяців, в які позивач здійснює їх нарахування, та розрахованої суми у такому періоді.

На підставі викладеного, керуючись статтями 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кварцит ДМ" про стягнення заборгованості за договором генерального підряду № 1905621 від 27.09.2019 у загальному розмірі 28 852 290 грн. 19 коп. - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме подання до суду:

- обґрунтованого розрахунку інфляційних втрат із зазначенням місяців, в які позивач здійснює їх нарахування, та розрахованої суми у такому періоді.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 10.11.2025 та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.В. Фещенко