ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

23.10.2025м. СумиСправа № 920/1005/25

Господарський суд Сумської області у складі судді Джепи Ю.А., при секретарі судового засідання Саленко Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні справу № 920/1005/25

за позовом: Заступника керівника Сумської обласної прокуратури (40000, Сумська область, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 33, код 03527891) в інтересах держави в особі позивача: Департаменту капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації (40030, Сумська область, м. Суми, вул. Шишкарівська, буд. 9, код 04014045)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» (53003, Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Коломійцеве, вул. Железнодорожна, буд. 3Б, код 41647355)

про стягнення 23 854 903, 51 грн

за участю (найменування сторін та інших осіб, що беруть участь у справі):

прокурора - Васяновича М.В.,

представника позивача - Дядькова Н.Г.,

представника відповідача - Тішуніна О.А.

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» на користь Департаменту капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації невикористану суму попередньої оплати (авансу) у розмірі 19 257 293,45 грн за договором про будівництво фортифікаційних споруд на території Сумської області від 18.04.2024 № 116; пеню у розмірі 2 743 909,35 грн за договором про будівництво фортифікаційних споруд на території Сумської області від 18.04.2024 № 116; інфляційні втрати у розмірі 1 478 477,92 грн за договором про будівництво фортифікаційних споруд на території Сумської області від 18.04.2024 № 116; три відсотки річних у розмірі 375 222,79 грн за договором про будівництво фортифікаційних споруд на території Сумської області від 18.04.2024 № 116; стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» на користь Сумської обласної прокуратури (код отримувача 03527891, р/р UA00002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) судовий збір у розмірі 286 258,84 грн за подання позовної заяви до суду.

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 09.07.2025 справу № 920/1005/25 розподілено для розгляду судді Джепі Ю.А.

Ухвалою від 11.07.2025 постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 920/1005/25 за правилами загального позовного провадження; призначити підготовче засідання на 07.08.2025, 10:00.

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» подано до суду клопотання б/н від 04.08.2025 (вх. №3655 від 04.08.2025), в якому просить відкласти підготовче засідання у справі 3920/1005/25.

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву б/н від 12.08.2025 (вх. №3816 від 12.08.2025), в якому заперечує проти позовних вимог та просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Заступником керівника Сумської обласної прокуратури подано до суду відповідь на відзив б/н від 19.08.2025 (вх. №3968 від 20.08.2025), в якому заперечує проти доводів відповідача, зазначає, що позовні вимоги є обґрунтованими та просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

У період з 05.08.2025 до 18.08.2025 суддя Джепа Ю.А. перебувала у відпустці.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 21.08.2025 постановлено долучити до матеріалів справи відзив б/н від 12.08.2025 (вх.№ 3816 від 12.08.2025) та відповідь на відзив б/н від 19.08.2025 (вх.№3968 від 20.08.2025); задовольнити клопотання представника відповідача б/н від 04.08.2025 (вх.№3655 від 04.08.2025) про відкладення підготовчого судового засідання; призначити підготовче засідання у справі №920/1005/25 на 16.09.2025, 10:00.

Представником відповідача подано до суду клопотання про долучення доказів б/н від 02.09.2025 (вх. №4152 від 02.09.2025).

Представником відповідача до суду подано заяву б/н від 02.09.2025 (вх.№4727 від 02.09.2025) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою від 05.09.2025 постановлено задовольнити заяву представника відповідача б/н від 02.09.2025 (вх. № 4727 від 02.09.2025); провести судове засідання, призначене на 16.09.2025, 10:00 за участі представника представника відповідача - Тішуніна Олександра Анатолійовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

Протокольною ухвалою Господарського суду Сумської області від 16.09.2025 постановлено задовольнити клопотання відповідача (вх.№4152 від 02.09.2025) та долучено відповідні докази.

Ухвалою від 16.09.2025 постановлено закрити підготовче провадження у справі № 920/1005/25; призначити розгляд справи № 920/1005/25 по суті в судове засідання на 23.10.2025, 10:00, яке провести за участі представника представника відповідача - Тішуніна Олександра Анатолійовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС за посиланням на офіційному веб-порталі «Судова влада України» https://vkz.court.gov.ua.

У судовому засіданні по суті 23.10.2025 брали участь прокурор та представники позивача і відповідача.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розпорядженнями Кабінету Міністрів України від 19.01.2024 № 37-р, від 02.04.2024 № 287-р, від 12.04.2024 № 331-р Сумській обласній військовій адміністрації для здійснення заходів, пов`язаних із зміцненням обороноздатності держави (будівництво військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, фортифікаційне обладнання оборонних рубежів, улаштування системи невибухових загороджень) виділено кошти із резервного фонду Державного бюджету України.

Розпорядженнями голови Сумської обласної державної адміністрації - начальника обласної військової адміністрації від 02.02.2024 № 51-ОД, від 11.04.2024 № 169-ОД, від 09.05.2024 № 225-ОД розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня, що передбачені Сумській обласній державній адміністрації - обласній військовій адміністрації визначено Департамент капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації.

Між Департаментом капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації (далі - Замовник) та ТОВ «Криворізьке Променерго» (далі - Підрядник) укладено договір про будівництво фортифікаційних споруд на території Сумської області № 116 від 18.04.2024 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1 Договору Підрядник взяв на себе зобов`язання виконати та здати Замовнику в установлений Договором строк закінчені роботи щодо нового будівництва фортифікаційних споруд на території Сумської області СП-7, а також проектної документації на цей об`єкт, а Замовник - прийняти належним чином виконані роботи на оплатити їх.

Згідно з п. п. 2.1 Договору, строк виконання робіт - з 18.04.2024 до 30.04.2024.

Відповідно до п. 3.1 Договору, приблизна (динамічна) договірна ціна робіт становить 33 870 117, 00 грн, у т.ч. ПДВ -5 645 019, 50 грн у відповідності Розрахунку ціни договору, який є невід`ємною частиною цього Договору.

Додатковою угодою № 1 від 01.05.2024 до договору №116 від 18.04.2024 внесено зміни до Договору та продовжено строк виконання робіт до 01.06.2024.

Додатковою угодою № 2 від 14.06.2024 до договору №116 від 18.04.2024 продовжено строк виконання робіт до 30.06.2024 та визначено договірну ціну - 30 007 492,09 грн.

Додатковою угодою № 3 від 22.07.2024 до договору №116 від 18.04.2024 змінено банківські реквізити Підрядника.

Додатковою угодою № 4 від 22.08.2024 до договору №116 від 18.04.2024 продовжено строк виконання робіт до 31.10.2024.

Додатковою угодою № 5 від 22.11.2024 до договору №116 від 18.04.2024 продовжено строк виконання робіт до 31.12.2024.

Додатковою угодою №6 від 31.12.2024 до договору №116 від 18.04.2024 продовжено строк виконання робіт до 31.12.2025.

Розділом 12 Договору передбачено порядок проведення розрахунків за виконані роботи.

Пунктом 12.1 Договору передбачено, що попередня оплата здійснюється за рішенням Замовника. Замовник може перераховувати попередню оплату у розмірі, що не перевищує 70% загальної вартості робіт за Договором на строк не більше як шість місяців. Попередня оплата здійснюється на небюджетний рахунок, відкритий на ім`я Підрядника в органах Державної казначейської служби. В разі надання авансу Замовник після виставлення рахункуПідрядником проводить оплату авансу.

Замовником перераховано Підряднику попередню оплату на загальну суму 21 005 244,46 грн двома платежами: платіжними інструкціями № 804 від 22.04.2024 на суму 20 322 070,20 грн та № 136 від 18.06.2024 на суму 683 174,26 грн.

З огляду на положення п. 12.1 Договору та п. 19 постанови КМУ від 27.12.2001 № 1764 попередня оплата надавалась Підряднику строком на 6 місяців, зокрема 20 322 070,20 грн - до 24.10.2024, а 683 174,26 грн - до 20.12.2024. Тобто, до зазначених дат Підрядник мав або використати суму попередньої оплати для виконання робіт або повернути її Замовнику.

Підрядник відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року від 28.11.2024 № СП-7-1 виконав роботи, обумовлені умовами Договору, лише на суму 1 747 951,01 грн, частково використавши (закривши) наданий аванс на зазначену суму.

Разом з тим, залишилась невикористаною та неповернутою Підрядником попередня оплата на загальну суму 19 257 293,45 грн, незважаючи на те, що шестимісячні строки на використання авансу сплинули.

Також, прокурор просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» на користь Департаменту капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації пеню у розмірі 2 743 909,35 грн, інфляційні втрати у розмірі 1 478 477,92 грн та три відсотки річних у розмірі 375 222,79 грн.

Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

Статтею 11 Цивільного кодексу України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до ч. 1 ст. 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру.

Судом встановлено, що Розділом 12 Договору передбачено порядок проведення розрахунків за виконані роботи.

Зокрема, пунктом 12.1 Договору визначено розмір та умови перерахування Підряднику попередньої оплати (авансу).

Так, попередня оплата здійснюється за рішенням Замовника. Замовник може перераховувати попередню оплату у розмірі, що не перевищує 70% загальної вартості робіт за Договором на строк не більше як шість місяців.

Наведені положення Договору узгоджуються із п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764, яким визначено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях для виконання робіт з будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд для потреб оборони замовник може здійснювати попередню оплату (виплату авансу) в розмірі до 70 відсотків вартості робіт за договором (контрактом) на строк не більш як шість місяців.

Таким чином, порядок, строки та умови здійснення попередньої оплати (авансу) передбачено, як умовами Договору, так і вимогами законодавства. Зокрема, вищенаведеними умовами Договору передбачено, що попередня оплата має бути використана Підрядником у 6-місячний строк.

Як встановлено судом й не заперечується сторонами, Замовником перераховано Підряднику попередню оплату на загальну суму 21 005 244,46 грн двома платежами: платіжними інструкціями від 22.04.2024 № 804 (дата фактичної оплати - 24.04.2024) на суму 20 322 070,20 грн та від 18.06.2024 № 136 (дата фактичної оплати - 20.06.2024) на суму 683 174,26 грн.

З огляду на положення п. 12.1 Договору та п. 19 постанови КМУ від 27.12.2001 №1764 попередня оплата надавалась Підряднику строком на 6 місяців, зокрема 20 322 070,20 грн - до 24.10.2024, а 683 174,26 грн - до 20.12.2024. Тобто, до зазначених дат Підрядник мав або використати суму попередньої оплати для виконання робіт або повернути її Замовнику.

Верховним Судом у постанові від 06.11.2024 у справі № 308/5527/22 підкреслено специфіку та правові наслідки, пов`язані з їх несвоєчасним використанням під час виконання договірних зобов`язань.

Аванс (попередня оплата) - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані. При цьому аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 918/631/19, Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 910/12382/17).

Тобто, аванс не є заставою або фінансовою гарантією, а є лише частковою передоплатою, яка використовується як елемент планування грошових потоків.

Аванс не забезпечує виконання договору, а лише сприяє оперативному руху коштів. У разі невиконання договору аванс має бути повернений тій стороні, яка його сплатила, незалежно від причин невиконання зобов`язань.

Такі ж висновки підтримав Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18.

Крім того, пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» рекомендовано розпорядникам (одержувачам) бюджетних коштів укладати договори про закупівлю товарів, робіт і послуг відповідно до законодавства з урахуванням повернення після закінчення строку, визначеного у договорів про закупівлю товарів, робіт та послуг, виконавцями робіт, постачальниками товарів і надавачами послуг невикористаних сум попередньої оплати та застосування штрафних санкцій у разі невчасного повернення таких коштів.

З матеріалів справи вбачається, що Підрядник відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року від 28.11.2024 № СП-7-1 виконав роботи, обумовлені умовами Договору, лише на суму 1 747 951,01 грн, частково використавши (закривши) наданий аванс на зазначену суму.

Разом з тим, до цього часу залишилась невикористаною та неповернутою Підрядником попередня оплата на загальну суму 19 257 293,45 грн (20 322 070,20 грн + 683 174,26 грн - 1 747 951,01 грн), незважаючи на те, що шестимісячні строки на використання авансу сплинули.

Інформація про невикористання (неповернення) авансу на зазначену суму та лише часткове виконання робіт за Договором підтверджується листами ДКБ Сумської ОДА від 14.05.2025 №01-08/464, від 23.05.2025 № 01-08/482, від 09.06.2025 №01-08/521, а також листом Сумської обласної військової адміністрації від 27.06.2025 № 01- 25/8204.

Згідно ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 530 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Суд не покладає в основу висновків у справі доводи відповідача про те, що станом на момент подачі позовної заяви відповідач використав наданий аванс по Договору на придбання товару для виконання умов договору. а також, що аванс на поточний рахунок підприємства не перераховувався, виходячи з такого.

Верховний Суд у постановах від 16.09.2022 у справі №913/703/22, від 22.01.2019 у справі №922/1119/18, від 07.12.2018 у справі №910/23196/17, від 02.04.2019 у справі №917/194/18 дійшов висновку, що належними і допустимими доказами використання одержаного авансу є, зокрема, підписані сторонами примірні форми КБ-2в «Акт приймання виконаних будівельних робіт», КБ-3 «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати».

Замовником перераховано Підряднику попередню оплату на загальну суму 21 005 244,46 грн двома платежами: платіжними інструкціями № 804 від 22.04.2024 на суму 20 322 070,20 грн та № 136 від 18.06.2024 на суму 683 174,26 грн.

Підрядник відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року від 28.11.2024 № СП-7-1 виконав роботи, обумовлені умовами Договору на суму 1 747 951,01 грн, частково використавши (закривши) наданий аванс на зазначену суму.

Разом з тим, сторони не укладали актів щодо решти суми отриманого авансу.

З урахуванням того, що умовами Договору передбачено перерахування Підряднику попередньої оплати та визначено чітко визначені строки її використання (6 місяців), відтак не закриття Підрядником авансу упродовж зазначеного строку та продовження користування коштами Замовника є таким, що суперечить умовам Договору, судом вбачаються правові підстави для стягнення із відповідача 19 257 293,45 грн.

За приписами частин першої, третьої статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 16.10 Договору при неповерненні по закінченню терміну, визначеного в пункті 12.1 Договору (6 місяців), невикористаного авансу Підрядник сплачує Замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, за кожний день прострочення.

Положеннями статті 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Доданий позивачем до позовної заяви розрахунок пені в сумі 2 743 909, 35 грн, 3% річних в сумі 375 222, 79 грн та інфляційних втрат в сумі 1 478 477, 92 грн суд вважає арифметично правильним.

Відповідно до частини п`ятої статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент на підтримку кожної підстави. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом були досліджені докази, які надані сторонами у справі, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Стосовно інших доводів сторін, які детально не зазначені в рішенні, то вони не підлягають врахуванню, оскільки суперечать встановленим судом фактичним обставинам справи та не стосуються предмета доказування по даній справі.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи, належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, а тому підлягають задоволенню.

Стосовно розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до положень статті 129 ГПК України сплачений судовий збір в розмірі 2 422, 40 грн підлягає стягненню з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити позов.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» (53003, Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Коломійцеве, вул. Железнодорожна, буд. 3Б, код 41647355) на користь Департаменту капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації (40030, Сумська область, м. Суми, вул. Шишкарівська, буд. 9, код 04014045) не використану суму попередньої оплати (авансу) у розмірі 19 257 293,45 грн (дев`ятнадцять мільйонів двісті п`ятдесят сім тисяч двісті дев`яносто три гривні сорок п`ять копійок), пеню у розмірі 2 743 909,35 грн (два мільйони сімсот сорок три тисячі дев`ятсот дев`ять гривень тридцять п`ять копійок), інфляційні втрати у розмірі 1 478 477,92 грн (один мільйон чотириста сімдесят вісім тисяч чотириста сімдесят сім гривень дев`яносто дві копійки), три відсотки річних у розмірі 375 222,79 грн (триста сімдесят п`ять тисяч двісті двадцять дві гривні сімдесят дев`ять копійок) за договором на будівництво фортифікаційних споруд на території Сумської області № 116 від 18.04.2024.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Криворізьке Променерго» (53003, Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Коломійцеве, вул. Железнодорожна, буд. 3Б, код 41647355) на користь Сумської обласної прокуратури (40000, Сумська область, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 33, , р/р UA 00002983 в ДКСУ у м.Київ, МФО 820172) 286 258, 84 грн (двісті вісімдесят шість тисяч двісті п`ятдесят вісім гривень вісімдесят чотири копійки) витрат зі сплати судового збору.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно із частинами першою, другою статті 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 256 та статті 257 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини сьомої статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складений та підписаний суддею 03.11.2025.

Суддя Ю.А. Джепа