номер провадження справи 4/82/24
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
07.11.2025 Справа № 908/1351/24
м.Запоріжжя Запорізької області
до відповідача 4 ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 )
до відповідача 5 ОСОБА_2 , ( АДРЕСА_1 )
до відповідача 6 ОСОБА_3 , ( АДРЕСА_1 )
про стягнення 7 712 181,69 грн.
Рішенням Господарського суду Запорізької області від 01.08.2024 у справі № 908/1351/24 стягнуто з Фермерського господарства «ТАРАСОВ» солідарно з Фермерським господарством «ЯСТРЕБ», солідарно з Товариством з обмеженою відповідальністю «КОНВЕЄР», солідарно з ОСОБА_1 , солідарно з ОСОБА_2 і солідарно з ОСОБА_3 на користь Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» заборгованість по простроченому кредиту в розмірі 5 505 937 грн. 26 коп., заборгованість по простроченим відсоткам в розмірі 442 788 грн. 02 коп., заборгованість по залишку строкових відсотків по ставці ФРП у розмірі 1 763 456 грн. 41 коп., а також стягнуто з відповідачів на користь позивача судовий збір в рівних частинах по 15 424 грн. 18 коп.

03.09.2024 на виконання зазначеного рішення Господарським судом Запорізької області було видано відповідний наказ про стягнення з ОСОБА_2 солідарно з Фермерським господарством «ТАРАСОВ», солідарно з Фермерським господарством «ЯСТРЕБ», солідарно з Товариством з обмеженою відповідальністю «КОНВЕЄР», солідарно з ОСОБА_1 і солідарно з ОСОБА_3 на користь Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» заборгованість по простроченому кредиту в розмірі 5 505 937 грн. 26 коп., заборгованість по простроченим відсоткам в розмірі 442 788 грн. 02 коп., заборгованість по залишку строкових відсотків по ставці ФРП у розмірі 1 763 456 грн. 41 коп.

30.10.2025 до Господарського суду Запорізької області від приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Котули Артема Михайловича надійшло подання про звернення стягнення на квартиру, яка належить на правові власності боржнику, в якій зареєстрована неповнолітня дитина, в межах виконавчого провадження з виконання наказу № 908/1351/24, виданого 03.09.2024 Господарським судом Запорізької області.

Згідно Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30.10.2025 подання приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Котули Артема Михайловича про звернення стягнення на квартиру, яка належить на правові власності боржнику, в якій зареєстрована неповнолітня дитина, у справі № 908/1351/24 передано на розгляд судді Зінченко Н.Г.

У зазначеному поданні приватний виконавець із посиланням на ст. 331 ГПК України просить суд надати дозвіл щодо звернення стягнення на квартиру загальною площею 54,88 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, в якій зареєстрований неповнолітній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах виконання наказу про примусове виконання № 908/1351/2024 від 03.09.2024, виданого Господарським судом Запорізької області, без отримання дозволу органу опіки та піклування.

Розглянувши подання приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Котули Артема Михайловича про звернення стягнення на квартиру, яка належить на правові власності боржнику, в якій зареєстрована неповнолітня дитина, у справі № 908/1351/24, суд повертає подання без розгляду з наступних підстав.

Статтею 169 ГПК України визначено, що заяви, клопотання подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Загальні вимоги до форми і змісту письмової заяви, клопотання, заперечення встановлені в ст. 170 ГПК України. Так, відповідно до ч. 1 цієї статті будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Частиною 2 цієї ж статті закріплено чіткі вимоги, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

В поданні приватний виконавець цитує норми статті 331 ГПК України та вважає, що у спірних правовідносинах з метою усунення обставин, які роблять неможливим виконання рішення суду, а саме відсутності дозволу (відмови) органу опіки та піклування на реалізацію нерухомого майна, право власності або право користування яким мають діти, виконавець має право звернутися до суду із заявою (поданням) про звернення стягнення на нерухоме майно боржника, в якому зареєстровані діти, яка повинна бути розглянута судом в порядку, встановленому в статті 331 ГПК України.

За приписами ч. 1 ст. 331 ГПК України за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може встановити чи змінити спосіб або порядок виконання рішення.

Частиною третьою цієї ж статті ГПК України встановлено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Таким чином, запроваджений процесуальними нормами права механізм зміни способу або порядок виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Така правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 10.06.2019 у справі № 350/426/16-ц, від 05.09.2018 у справі № 2-749/11/2229.

Отже, вимоги подання вих. № 0129, сформоване в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС від 30.10.2025, (вх. № 21936/08-08/25 від 30.10.2025) про надання дозволу щодо звернення стягнення на квартиру, яка належить на правові власності боржнику, в якій зареєстрована неповнолітня дитина, оформлені процесуально необґрунтовано, без додержання норм ст. 331 ГПК України.

Крім того, суд зауважує, що жодною нормою чинного Господарського процесуального кодексу України на господарський суд не покладено повноважень щодо надання дозволів на звернення стягнення на майно.

Зі змісту з п. 1 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 ГПК України слідує, що позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. До позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів.

До подання вих. № 0129, сформоване в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС від 30.10.2025, (вх. № 21936/08-08/25 від 30.10.2025) заявником подані докази направлення цього подання через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС лише стягувачу (АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО») та одному з боржників ОСОБА_2 .

Проте, заявником не надано суду відповідних доказів направлення подання всім іншим учасникам справи та заінтересованим особам, прав та інтересів яких може стосуватися вирішення судом по суті такого подання, зокрема, іншим відповідачам, які є солідарними боржниками, особам яких стосується виконання подання (як то листом з описом вкладення, на відому заявнику адресу електронної пошти, іншими альтернативними засобами зв`язку із цими особами).

При цьому, приватним виконавцем не зазначено про вжиття заходів щодо направлення іншим учасникам процесу та заінтересованим особам цього подання. Про причини неподання вказаних доказів, з наведенням відповідного обґрунтування, заявником у поданні також не зазначено.

В ч. 7 ст. 42 ГПК України визначено: якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

У відповідності до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальний обов`язок сторони це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Не надсилання копії подання іншим учасникам справи позбавляє таких учасників судового процесу обізнаності про зміст та підстави пожання, що, в свою чергу, позбавляє можливості подати до суду заперечення (відзив) на подання.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що подання вих. № 0129, сформоване в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС від 30.10.2025, (вх. № 21936/08-08/25 від 30.10.2025) приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Котули Артема Михайловича про звернення стягнення на квартиру, яка належить на правові власності боржнику, в якій зареєстрована неповнолітня дитина, в межах виконавчого провадження з виконання наказу № 908/1351/24, виданого 03.09.2024 Господарським судом Запорізької області, підлягає поверненню заявникові без розгляду.

Керуючись ч. 4 ст. 170, ст., ст. 234, 235, 241, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В

Подання вих. № 0129, сформоване в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС від 30.10.2025, (вх. № 21936/08-08/25 від 30.10.2025) приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Котули Артема Михайловича про звернення стягнення на квартиру, яка належить на правові власності боржнику, в якій зареєстрована неповнолітня дитина, в межах виконавчого провадження з виконання наказу № 908/1351/24, виданого 03.09.2024 Господарським судом Запорізької області, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 07.11.2024.

Суддя Н.Г. Зінченко

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Центрального апеляційного господарського суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.