ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я
04.11.2025 Справа №905/772/25
Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., за участі секретаря судового засідання Левкович Ю.Р., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи за позовною заявою: Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м.Київ
до відповідача: Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго", м.Краматорськ, Донецька область
про стягнення 5025661,72грн
від позивача (в режимі відеоконференції): адвокат Грачов Є.О.
від відповідача (в режимі відеоконференції): адвокат Жукова Л.А.
Суть справи:
Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго") через систему "Електронний суд" звернулось до Господарського суду Донецької області з позовною заявою про стягнення з Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" (далі - ПАТ "Донбасенерго") заборгованості в загальній сумі 5025661,72грн.
Ухвалою від 19.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10.09.2025.
01.09.2025 через систему "Електронний суд" до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (з додатками).
У підготовчому засіданні 10.09.2025 оголошено перерву до 08.10.2025 о 12:30год.
11.09.2025 через систему "Електронний суд" до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.
23.09.2025 через систему "Електронний суд" до суду від відповідача надійшли заперечення щодо відповіді на відзив на позовну заяву.
08.10.2025 судом постановлено ухвалу за результатами підготовчого засідання, закрито підготовче провадження та розгляд справи по суті призначено у судовому засіданні 04.11.2025.
У судовому засіданні 04.11.2025 представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх повністю.
Представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав та мотивів, викладених у відзиві та додаткових поясненнях.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд
Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" виконує функції оператора системи передачі (ОСП), який згідно з положеннями пункту 55 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" є юридичною особою, відповідальною за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.
Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" діє на підставі ліцензій, виданих НКРЕКП постановою від 17.07.2014 № 1012 "Про видачу ліцензії з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами ДП НЕК "Укренерго", від 17.12.2021 №2624 "Про видачу ліцензії з передачі електричної енергії НЕК "Укренерго".
Наказом Національної енергетичної компанії «Укренерго» №344 від 07.06.2024 відповідно до ст.634 Цивільного кодексу України, Закону України «Про ринок електричної енергії» та Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №309 (із змінами та доповненнями, внесеними постановою НКРЕКП ВІД 28.05.2024 №1036) затверджено умови договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.
Дата акцептування 01.01.2024.
З моменту акцептування заяви-приєднання до договору в порядку, встановленому Кодексом системи передачі, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №309 (із змінами), користувач набуває всіх прав та зобов`язань за договором і несе відповідальність за їх невиконання (неналежне виконання) згідно з умовами договору, Кодексом системи передачі та чинним законодавством України.
Пунктом 1.1 Договору встановлено, що цей договір про надання послуг з диспетчерського (оперативного-технологчного) управління (далі договір) є публічним договором приєднання та встановлює порядок і умови надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління користувачам системи передачі. Цей договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання користувача до умов цього договору згідно з заявою-приєднання, що є додатком 1 до цього договору.
Цей договір регулює оперативно-технологічні відносини під час взаємодії Сторін в умовах паралельної роботи у складі об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України.
За цим договором ОСП безперервно надає послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме управління режимами роботи (ОЕС) України з виробництва, передачі, забезпечення планових перетоків електричної енергії по міждержавних лініях зв`язку ОЕС України з енергосистемами суміжних країн, розподілу та споживання електричної енергії для забезпечення здатності енергосистеми задовольняти сумарний попит на електричну енергію та потужність у кожний момент часу з дотриманням вимог енергетичної, техногенної та екологічної безпеки (послуга). Послуга, яка надається за цим Договором згідно з державним класифікатором продукції та послуг (ДК 016:2010), має код 35.12 (пункт 2.1. договору).
Відповідно до пункту 2.2. договору користувач зобов`язується здійснювати оплату за надану послугу відповідно до умов цього договору.
Ціна цього договору визначається як сума нарахованої фактичної вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком за календарний рік. Розрахунковим періодом за цим Договором є 1 календарний місяць (пункт 3.1 договору).
Згідно з пунктом 3.4. договору планова та/або фактична вартість послуги визначається як добуток діючого на момент надання послуги тарифу на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління та/або фактичного обсягу послуги в розрахунковому періоді. На вартість послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.
Пунктом 3.5. договору встановлено, що користувач здійснює поетапну оплату планової вартості послуги за кожну декаду розрахункового періоду згідно із зазначеною системою платежів і розрахунків:
1 платіж - до 18 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в першій декаді розрахункового періоду;
2 платіж - до 28 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в другій декаді розрахункового періоду;
3 платіж - до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, в розмірі планової вартості послуги, наданої в третій декаді розрахункового періоду.
Плановий обсяг послуги, що використовується для визначення планової вартості послуги, визначається на підставі даних Адміністратора комерційного обліку (далі - АКО) за кожну декаду розрахункового періоду (пункт 3.6 договору).
Згідно з пунктом 3.7 договору користувач здійснює розрахунок з ОСП за фактичний обсяг послуги до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання послуги, наданих ОСП, або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронній формі.
Вартість фактично наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Акти надання послуги направляються користувачам до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно).
Коригування обсягів та вартості фактично наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за наступною версією даних комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в «Системі управління ринком», що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені правилами ринку.
Оплату вартості послуги, після коригування обсягів та вартості послуг, користувач здійснює до 15 числа місяці, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання послуг (включно), або акт надання послуги щодо проведення донарахувань в минулих періодах (включно).
Акти надання послуги та акти коригування до актів надання послуги та рахунки у відповідному розрахунковому періоді виконавець ОСП направляє користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає користувачу два примірники акта надання послуги та/або акта коригування до актів надання послуги в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.
Відповідно до п.3.8 договору користувач здійснює підписання актів передання послуги та актів коригування до актів надання послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 робочих днів з дня їх отримання користувачем.
У разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий період актом надання послуги користувач має право оскаржити зазначені в акті надання послуги вартість та/або фактичних обсяг послуги шляхом направлення ОСП (АКО) та ППКО повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє користувача від платіжного зобов`язання у встановлений цим договором термін. Якщо користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5 робочих днів з дня отримання акта надання послуги, то вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей. У разі підтвердження розбіжностей ППКО користувача надає АКО актуальні ані для здійснення врегулювання. Врегулювання розбіжностей здійснюється в терміни та відповідно до вимог додатка 10 до Правил ринку та відображаються в акті коригування.
Відповідно до пункту 3.9 договору за наявності заборгованості кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном виникнення (за цим Договором). При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів зараховується в оплату пені та штрафних санкцій, за наявності письмової згоди користувача.
У разі, якщо фактичний обсяг оплати Користувачем Послуги перевищує суму нарахованої вартості послуг за цим Договором, ОСП (за заявою користувача) протягом 5 робочих днів з дня отримання заяви повертає Користувачу надлишок коштів або самостійно враховує їх як оплату Послуги наступних розрахункових періодів (у випадку відсутності заяви Користувача про повернення надлишку коштів).
Відповідно до умов Договору ОСП зобов`язується своєчасно та професійно надавати послугу, а користувач своєчасно та в повному обсязі здійснювати розрахунки за цим договором.
У випадку порушення своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, визначену цим договором та чинним законодавством. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (пункт 7.8. договору).
Згідно положень п.8.4. договору наявність форс-мажору має бути підтверджена документами уповноваженого органу України.
Акти надання послуги, акти коригування до актів надання послуги, акти звірки розрахунків наданої послуги, рахунки, будь-які повідомлення за цим Договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною в цьому Договорі (пункт 11.3 договору).
Рахунки, акти надання послуги, акти коригування до актів надання послуги, акти звірки розрахунків та повідомлення вважаються отриманими стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачу, що підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції. Електронний документ, який направляється стороною на виконання договору через сервіс, вважається одержаним іншою стороною з часу набуття документом статусу «Доставлено» у Сервісі.
Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою Сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, породжує права та обов`язки для Сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичному документу, який міг би бути створений однією зі Сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб (пункт 11.6 договору).
Для забезпечення електронного документообігу сторони зобов`язуються здійснити реєстрацію в Сервісі та дотримуватися правил та інструкції користування Сервісом, які ним передбачені (пункт 11.8 договору).
Сторона підтверджує, що документи, підписані електронним підписом за допомогою Сервісу з використанням реєстраційних даних сторони, вважаються такими, що підписані цією Стороною (уповноваженою нею особою) (пункт 11.9 договору).
Цей договір набирає чинності з дати акцептування заяви-приєднання, зазначеної в повідомленні ОСП, і діє до 31 грудня (включно) року, у якому акцептована заява-приєднання. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії цього договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов, шляхом направлення відповідного повідомлення (пункт 13.1 договору).
За твердженнями позивача у період з травня 2025 року по червень 2025 року НЕК «Укренерго» надані відповідачу послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, що підтверджується актами надання послуги: №ДУА-0016427 за травень 2025 року від 31.05.2025 на суму 2900922,34грн та №ДУА-0017208 за червень 2025 року від 30.06.2025 на суму 2104342,50грн.
Вказані акти надання послуг направлені відповідачу через систему електронного документообігу Аскод та підписані відповідачем (директор виконавчий Ларіонов О.В. та начальник відділу розрахунків послуг з користувачами системи Терещенко К.В.) електронним підписом, що підтверджується прінтскрінами з системи Аскод.
На оплату послуг за травень 2025 року позивачем виставлені рахунки від 14.05.2025 на суму 997627,57грн, від 25.05.2025 на суму 880897,76грн, від 05.06.2025 на суму 1021997,23грн.
На оплату послуг за червень 2025 року позивачем виставлені рахунки від 14.06.2025 на суму 305780,84грн, від 24.06.2025 на суму 925177,02грн, від 05.07.2025 на суму 874619,18грн.
Вказані рахунки направлені відповідачу в електронній формі з використанням сервісу та отримані ним, на підтвердження чого надано скріншот екрану монітора комп`ютера з відкритою вкладкою сервісу про доставлення актів та рахунків.
Позивач зазначав, що в порушення умов договору відповідач не виконав свої зобов`язання з оплати послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, внаслідок чого станом на 31.07.2025 заборгованість відповідача перед позивачем за договором становить 5005264,84грн. Вказана заборгованість виникла за послуги, які були надані з травня 2025 року по червень 2025 року.
ПАТ «Донбасенерго» в межах визначеного судом строку було подано відзив, за змістом якого останнє проти задоволення позовних вимог заперечує та просить суд відмовити у задоволені позову оскільки вважає, що позов є необґрунтованим й заявленим передчасно, оскільки суперечить нормам п.п.2 п.1.15.2, п.1.15.3 Правил ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №307.
Заперечуючи стосовно позовних вимог представник відповідача посилаючись на обставини, які унеможливили своєчасне виконання зобов`язань за договором та підстави для перенесення строку виконання зобов`язання ПАТ «Донбасенерго» як учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, на весь період дії непереборних обставин, включаючи період ліквідації їх наслідків, зазначив, що:
- тимчасове обмеження здійснення господарської діяльності ПАТ «Донбасенерго» через переведення структурної одиниці «Слов`янська ТЕС» ПАТ «Донбасенерго» у зв`язку з пошкодженням залізничних шляхів у Донецькій області внаслідок збройної агресії рф і зупиненням поставок вугілля на Слов`янську ТЕС в режим роботи на природному газі в якості основного технологічного палива замість вугілля з метою виконання обов`язків із забезпечення загальносуспільних інтересів та обороноздатності країни;
- збитковість господарської діяльності Відповідача протягом 2022 2025 років та, як наслідок, загроза банкрутства ПАТ «Донбасенерго» через наявність значної заборгованості підприємств державного сектору економіки перед ПАТ «Донбасенерго» та населення Миколаївської територіальної громади за теплоенергію, гаряче водопостачання та абонентське обслуговування за період воєнного стану з тенденцією до її зростання.
Відповідач наголошує на особливому статусі ПАТ «Донбасенерго» в умовах воєнного стану, як критично важливому для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період. Вказує про те, що основний актив ПАТ «Донбасенерго» - Слов`янська ТЕС є об`єктом критичної інфраструктури як в галузі виробництва електричної енергії, так і в галузі виробництва тепла. ПАТ «Донбасенерго» перебуває у скрутному фінансовому становищі та існує загроза припинення його господарської діяльності (банкрутства). Форс-мажорні обставини, які спричинили виникнення заборгованості тривають станом на теперішній час, тоді як згідно з п.1.15.3. Правил ринку, строк виконання зобов`язань учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, переносить на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків.
У відповіді на відзив позивач заперечує проти тверджень позивача та зазначає, що більшість об`єктів позивача східної частини України знаходяться в безпосередній близькості до бойових дій. Є й об`єкти над якими втрачено керування та контроль у зв`язку з чим сторони по справі знаходяться в однаковому негативному становищі.
Як позивач так і відповідач несуть однакову економічну відповідальність за свої дії та однакові ризики, оскільки господарська діяльність здійснюється на власний ризик, за власним комерційним розрахунком щодо наслідків вчинення відповідних дій, суб`єкт господарювання повинен самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших дій та самостійно приймати рішення про вчинення (чи утриматись від) таких дій.
Щодо посилання відповідача на форс-мажорні обставини позивач зазначив, що останній не надав жодних доказів настання таких обставин.
Заперечення відповідача на відповідь на відзив обгрунтовуюся тим, що на сьогодні позивач має чотири територіальні управління, що розташовані по всій території України (в тому числі на більш безпечних територіях, ніж зона ведення бойових дій у Донецькій області), зазначені обставини дозволяють позивачу продовжити свою господарську діяльність на безпечних територіях. Окрім того, відповідач зазначає, що позивач залучає фінансову підтримку міжнародних партнерів під державні гарантії.
Наразі Слов`янська ТЕС є єдиним виробничим активом Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», що працював за визначеним державою механізмом у завідомо збитковому режимі і наразі є зупиненим та потребує відновлення обладнання. Відповідач перебуває у значно гіршому й важкому становищі ніж позивач.
Щодо ненадання доказів виникнення у відповідача форс-мажору, відповідач вказав про те, що ПАТ "Донбасенерго" до матеріалів справи не було надано сертифікат ТПП, проте було надано інші докази наявності у відповідача форс-мажорних обставин. Відповідачем додано докази повідомлення позивача про зупинення генеруючого обладнання Слов`янської ТЕС після обстрілів у листопаді грудні 2024 року, отже з наданих доказів вбачається, що форс-мажорні обставини виникли у відповідача до настання спірного періоду, за яким заявлено позов у вказаній справі та які продовжують існувати.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи суд виходить з такого:
Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище регулює Закон України Про ринок електричної енергії.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України Про ринок електричної енергії учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.
Диспетчерським управлінням, згідно з пунктом 18 частини 1 статті 1 Закону України Про ринок електричної енергії є - оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.
Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За приписами статей 11, 509 ЦКУкраїни зобов`язання виникають, зокрема, з договору.
Згідно зі статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
За своїм змістом та правовою природою укладений сторонами Договір є договором надання послуг, який підпадає під правове регулювання норм статей 901-907 ЦК України.
Відповідно до частини 1 статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Згідно з частиною 1 статті 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Положенням статті 530 ЦК України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно з статтями 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Статтею 610 Цивільного кодексу України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
На виконання умов договору позивачем було надано послуги диспетчерського (оперативно-технологічного управління) та виставлені відповідачу рахунки-фактури:
Вказані рахунки направлені відповідачу в електронній формі з використанням сервісу та отримані ним, на підтвердження чого надано скріншот екрану монітора комп`ютера з відкритою вкладкою сервісу про доставлення актів та рахунків.
Загальний розмір невиконаного грошового зобов`язання відповідача за період з травня 2025 року по червень 2025 року становить 5005264,84грн.
Щодо вказаних у рахунках-фактурах відомостей про планові обсяги та в актах про фактичні обсяги наданих послуг, а також про їх вартість заперечень та зауважень від відповідача не надійшло.
Згідно з пунктом 3.7 договору користувач здійснює розрахунок з ОСП за фактичний обсяг послуги до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання послуги, наданих ОСП, або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронній формі.
Вартість фактично наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10
числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Акти надання послуги направляються користувачам до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно).
Вказані акти підписані відповідачем, що підтверджується протоколами створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, а також відомостями з СУР (статус підпису контрагента підписаний).
Враховуючи факт направлення/отримання вищевказаних документів в системі управління ринком відповідно до положень договору, суд дійшов висновку, що акти надання послуг за спірний період вважаються погодженими, а послуги - прийнятими відповідачем.
За кожним з вказаних актів приймання-передачі у відповідача виникло самостійне, незалежне одне від одного зобов`язання, що породжує за кожним свої правові наслідки та не може бути зміненим за рахунок обсягів зобов`язань інших періодів. Договором останнє не передбачається.
Строк оплати як планових платежів, так і за фактичний обсяг послуги відповідно до умов договору є таким, що настав.
Так, за умовами договору, розрахунок за фактичний обсяг послуги наданої у розрахунковому періоді травень 2025 року повинен бути здійснений до 15.06.2025, у червні 2025 року до 15.07.2025.
Проте, в порушення умов договору та приписів статті 525 та 526 ЦК України, відповідач взяті на себе зобов`язання щодо оплати вартості послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період травень-червень 2025 року не виконав, а тому вимоги Позивача про стягнення з відповідача основної заборгованості у розмірі 5005264,84грн є обґрунтованими, документально підтвердженими та такими, що підлягають задоволенню.
Заперечення відповідача проти настання строків виконання ним грошових зобов`язань по договору з посиланням на те, що у відповідача не настав строк виконання грошових зобов`язань відповідно до пп.2 п. 1.15.2, п. 1.15.3 Правил ринку, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №307, оскільки діяли форс-мажорні обставини, судом відхиляються з огляду на таке:
Правила застосування форс-мажору визначені у розділі 1.15 Правил ринку.
Відповідно до пп.пп.1.15.1, 1.15.2, 1.15.3., 1.15.4 п. 1.15. Правил ринку під форс-мажором розуміють надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань будь-якого учасника ринку, передбачених умовами цих Правил.
Обставини форс-мажору поділяються на такі категорії: 1) викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом (повінь, циклон, шторм, цунамі, осідання ґрунту, землетрус, пожежа тощо); 2) надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань учасника ринку, передбачених умовами цих Правил, а також бездіяльність третіх осіб, на яких не поширюється дія цих Правил (страйки, саботаж, локаут, вибухи та вихід з ладу чи пошкодження машин та устаткування, оголошена чи неоголошена війна, масові заворушення, піратство тощо); 3) регламентовані умови відповідних рішень та акти державних органів влади (ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо).
Строк виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, переноситься на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків. При цьому такий учасник ринку не буде нести відповідальність за прострочені зобов`язання.
Учасник ринку, який зазнав впливу форс-мажору, зобов`язаний негайно за допомогою будь-якого засобу зв`язку повідомити ОСП та Регулятора про настання форс-мажору не пізніше ніж через 2 робочі дні з моменту виникнення форс-мажору, а також надати у письмовій формі офіційне підтвердження настання форс-мажорних обставин. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про неможливість виконання прийнятих за цими Правилами зобов`язань позбавляє відповідного учасника ринку права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання вимог за цими Правилами.
Протягом трьох календарних днів після настання форс-мажору учасники ринку, на яких поширилася його дія, повинні обговорити і погодити продовження своєї роботи відповідно до цих Правил і Кодексу системи передачі (пп.1.15.5. Правил ринку).
Учасник ринку не звільняється від виконання зобов`язань, що виникли перед настанням форс-мажору, що викликав призупинення виконання зобов`язань за цими Правилами (пп.1.15.6 Правил ринку).
Наявність обставин форс-мажору підтверджується відповідним документом Торгово-промислової палати України або відповідними територіальними відділеннями (пп.1.15.7. Правил ринку).
При цьому, виходячи з правової конструкції пп.пп.1.15.3. 1.15.4. Правил ринку, законодавцем визначено два різних можливих наслідки впливу дії форс-мажору на права та обов`язки учасників правовідносин:
- перенесення строку виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків;
- звільнення від відповідальності учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, за невиконання вимог за цими Правилами.
Тобто такі наслідки мають застосовуватись виходячи з характеру самого зобов`язання.
Умовами п.п. 8.1 - 8.5 договору встановлено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання своїх зобов`язань за цим договором, якщо це є результатом дії форс-мажорних обставин. Якщо форс-мажор продовжується більше шести місяців, то кожна зі сторін має право відмовитися від подальшого виконання зобов`язань за цим договором. Сторони мають право відмовитися від подальшого виконання зобов`язань за цим договором та в установленому порядку розірвати цей договір. Розірвання цього договору тягне за собою відповідні правові наслідки щодо діяльності сторін на ринку електричної енергії. Якщо внаслідок дії форс-мажорних обставин (пожежі, повені, землетрусу, стихійного лиха, воєнних дій та інших обставин непереборної сили), унеможливлюється виконання будь-якою стороною зобов`язань за цим договором, така сторона повинна невідкладно повідомити у письмовій формі про це іншу сторону. Доказом дії форс-мажорних обставин є документи (оригінали), видані Торгово-промисловою палатою України. Неповідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за цим Договором зобов`язань, позбавляє
Відповідно до частини першої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Визначення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) міститься в ч.2 ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» відповідно до якої, це надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, зокрема: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, захоплення підприємств.
Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 у справі №904/3886/21 вказав, що ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності.
Форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність.
При цьому, Верховним Судом у постанові від 19.08.2022 у справі №908/2287/17 зазначено, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами.
В обгрунтування дії форс-мажорних обставин ПАТ «Донбасенерго» посилається на те, що Слов`янська ТЕС неодноразово зазнавала обстрілів з боку військ російської федерації, які нанесли значні пошкодження основним засобам підприємства. Відповідачем повідомлено, що робота генеруючого обладнання Слов`янської ТЕС не відновлена, триває процедура узгодження способів та процедур відновлення роботи станції.
Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Отже у період травень-червень 2025 року, за умов воєнного стану, підприємство відповідача здійснювало свою господарську діяльність, приймало послуги, не заявляючи при цьому про коригування обсягу послуг у зв`язку з форс-мажорними обставинами.
За таких обставин, відповідач зобов`язаний був здійснити розрахунок з позивачем у строки та порядок, що передбачені умовами договору.
Відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 22.07.2025 у справі № 910/4747/24, від 20.05.2025 у справі №916/2098/24.
Відтак, з огляду на те, що відповідач у встановлений договором строк не виконав обов`язку з оплати наданих послуг, його дії є порушенням договірних зобов`язань, і він вважається таким, що прострочив. Отже, існують підстави для застосування відповідальності, встановленої статтею 625 ЦК України.
Згідно з наданим розрахунком позивач здійснює нарахування 3% річних за прострочення поетапної оплати планової вартості послуги за кожну декаду розрахункового періоду відповідно до виставлених рахунків та за прострочення оплати за фактичний обсяг наданих послуг.
Здійснивши перевірку наданого позивачем розрахунку 3% річних суд не погоджується з проведеним позивачем розрахунком з огляду на таке:
Пункт 3.5. договору передбачає оплату за певні періоди (подекадні), а пункт 3.7. оплату загальної суми за місяць.
Враховуючи, що і передбачені пунктом 3.5. договору подекадні оплати, і визначений пунктом 3.7. договору порядок оплати загальної суми за місяць на підставі актів у цілому опосередковують оплату фактично наданого обсягу послуг на умовах послідуючої оплати у межах одного і того ж самого періоду, їх одночасне застосування є неможливим, оскільки обидва пункти передбачають оплату фактично наданого обсягу послуг у межах одного й того ж періоду, що призвело б до подвійної оплати тих самих послуг (три подекадні платежі плюс один загальний місячний).
Таким чином, правомірним та можливим для перевірки є розрахунок застосованої відповідальності на підстави ст. 625 Цивільного кодексу України за період прострочення виконання спірного грошового зобов`язання за фактичний обсяг наданих послуг у межах визначеного позивачем граничного періоду прострочення.
Вказане питання визначення моменту прострочення оплати для цілей встановлення періоду нарахування заявлених компенсаційних складових у порядку п.3.7. договору було предметом дослідження судом апеляційної інстанції у судовий справі №905/368/25.
Щодо визначення періоду нарахування заявлених 3% річних з урахуванням відповідних положень договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 01.01.2024, суд враховує висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 11.03.2024 у справі №922/1813/23, а саме:
"5.13.З аналізу статті 254 ЦК вбачається, що вказана норма, зокрема частини перша-четверта регулюють закінчення строку, який визначений роками, півроком або кварталом року, місяцями, у півмісяця та тижнями, і лише у випадку, коли останній день строку, закінчення якого визначено частинами першою-четвертою цієї статті, припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку, згідно з частиною п`ятою цієї статті, є перший за ним робочий день.
5.14.Водночас правила цієї статті не поширюються на договірні правовідносини сторін, коли ними у свободі договору (стаття 627 ЦК) досягнуто домовленості про призначення кінцевої календарної дати виконання зобов`язання за договором, з огляду на норми частини першої статті 530 ЦК, яка визначає, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін); статті 629 ЦК, відповідно до якої договір є обов`язковим для виконання сторонами, а також принцип належного виконання зобов`язань, який полягає в тому, що виконання має бути проведене: належними сторонами; щодо належного предмета; у належний спосіб; у належний строк (термін); у належному місці".
Вказаний висновок також зазначений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.07.2025 у cправі № 905/959/24 за позовом ПрАТ "НЕК "Укренерго") до АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" про стягнення заборгованості за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.
Провівши перерахунок 3% річних за періоди:
за зобов`язаннями травня 2025 року з 16.06.2025 31.07.2025 на суму 2900922,34грн,
за зобов`язаннями червня 2025 року з 16.07.2025 31.07.2025 на суму 2104342,50грн,
Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.
Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 129 Конституції України та статями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Враховуючи вищевикладене, надавши відповідну юридичну оцінку всім наявним в матеріалах справи доказам, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову частково.
Розподіл судових витрат
Відповідно до статті 129 ГПК України судовий збір покладається на сторін пропорційно розміру задоволених вимог.
Керуючись статтями 2, 3, 11, 12, 13, 46, 73-79, 86, 91, 129, 236-238, 240, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
В задоволені іншої частини позовних вимог відмовити.
Згідно із статтею 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.
В судовому засіданні 04.11.2025 проголошено вступну та резолютивну частину рішення.
Повний текст рішення складено та підписано 04.11.2025.

Суддя М.О. Лейба