ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
23.10.2025р. Справа № 905/169/25 (905/414/25)
за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )
про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні, -
в межах справи № 905/169/25 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю КРАСНОЛИМАНСЬКЕ, -
суддя Величко Н.В.
Господарським судом в межах справи про банкрутство № 905/169/25 розглядається цивільний позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНОЛИМАНСЬКЕ» про стягнення 176893,31 грн. заборгованості по заробітній платі за період з січня 2024 року по серпень 2024 року, крім того середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні з 21.04.2025 по день винесення рішення судом (з урахуванням заяви від 16.05.2025, вх.№ 01-41/5034/25 від 19.05.25).
Ухвалою від 30.06.2025 зупинено провадження у справі № 905/169/25 (905/414/25) до набрання законної сили ухвалою Господарського суду Донецької області за результатами розгляду кредиторських вимог ОСОБА_1 до боржника (вх.№ 2836/25 від 25.04.2025) у справі № 905/169/25 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАСНОЛИМАНСЬКЕ".
У цій ухвалі суд встановив, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) подав заяву про грошові вимоги до боржника на суму 104434,96 грн. (вх.№ 2836/25 від 25.04.2025), в обґрунтування якої заявник посилався на наявність невиконаного роботодавцем-боржником грошового зобов`язання із виплати заробітної плати за період роботи з 18.01.2024 по 08.08.2024.
Відповідно до приписів статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Частиною 4 статті 7 КУзПБ унормовано, що у разі якщо господарський суд, розглядаючи в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) спір про стягнення з боржника грошових коштів, встановить, що позивачем у такому спорі подано у справі про банкрутство (неплатоспроможність) боржника заяву з грошовими вимогами до боржника, господарський суд залишає такий позов без розгляду.
Отже, подання заяви з грошовими вимогами до боржника у справі про неплатоспроможність є спеціальною підставою для залишення без розгляду позову про стягнення заборгованості з боржника, визначеною ч. 4 ст. 7 КУзПБ, норми якого мають пріоритет при здійсненні провадження про неплатоспроможність.
Враховуючи, що як заява з грошовими вимогами до боржника у справі про банкрутство, так і позовна заява обґрунтовуються наявністю боргу із заробітної плати у період з 18.01.2024 по 08.08.2024, у тому числі компенсації днів невикористаної відпустки, які заявнику роботодавцем виплачені не були, вказані вимоги є одними і тими самими, тому провадження у цій справі слід поновити згідно ст. 230 ГПК України, а позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАСНОЛИМАНСЬКЕ" в цій частині - залишити без розгляду на підставі ч. 4 ст. 7 КУзПБ.
Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні, суд зазначає таке.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (п.1 ч.1 ст. 163 ГПК України).
На порушення цих норм, позовна заява не містить конкретного розміру вимог із середнього заробітку та обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються із визначенням конкретного періоду розрахунку.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору позивачі у справі про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Разом з тим, п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вказівки на те, що від сплати судового збору під час розгляду справи звільняються позивачі у справах про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.
Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою. Тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входять до структури заробітної плати, а тому за відповідну вимогу працівники-позивачі повинні сплачувати судовий збір у порядку, встановленому законом.
Близька за змістом правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16, у якій погодилася з попередніми правовими позиціями Верховного суду України, що вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не належать до вимог, за пред`явлення яких до роботодавця працівники-позивачі були звільнені від сплати судового збору, а отже підлягають оплаті судовим збором.
У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду зазначила, що за змістом приписів статей 94,116,117 Кодексу законів про працю України та статей 1,2 Закону України від 24 березня 1995 року N 108/95-ВР "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.
До позовної заяви (уточненої) від 16.05.2025 (вх.№ 01-41/5034/25 від 19.05.25) не додано доказів сплати судового збору у встановленому чинним законодавством порядку і розмірі, серед додатків такі докази не значаться, у матеріалах справи відсутні.
Згідно ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Оскільки відповідні недоліки позовної заяви виявлені після відкриття провадження у справі, позовну заяву (уточнену) від 16.05.2025 (вх.№ 01-41/5034/25 від 19.05.25) слід залишити без руху згідно ч. 11 ст. 176 ГПК України та встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. ч. 11 ст. 176, п. 3 ч. 1 ст. 226, ст. 230, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ч. 4 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд
1. Поновити провадження у справі № 905/169/25 (905/414/25).
2. Залишити без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНОЛИМАНСЬКЕ» заборгованості по заробітній платі.
3. Залишити без руху позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНОЛИМАНСЬКЕ» середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні, встановивши п`ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення виявлених недоліків та спосіб їх усунення:
- письмово визначити конкретний розмір вимог із середнього заробітку (ціну позову) та обґрунтований (детальний) розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються із визначенням конкретного періоду (початкова та кінцева дата) розрахунку,
- докази сплати судового збору,
- докази надсилання копії вищевказаних документів відповідачу з дотриманням вимог ст. 42 ГПК України.
4. Роз`яснити, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду. (ч.ч. 12, 13 ст. 176 ГПК України).
Суддя Н.В. Величко