РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

23.10.2025Справа № 910/6459/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»

до товариства з обмеженою відповідальністю «Омак Україна»

про стягнення 487500,00 грн,

Представники: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося з позовом приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» до товариства з обмеженою відповідальністю «Омак Україна» про стягнення 487500,00 грн, зокрема 214500,00 грн пені, 273000,00 грн штрафу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач прострочив виконання зобов`язань за договором поставки № 01-145682-24 від 02.12.2024 (далі - Договір).

Суд своєю ухвалою від 03.06.2025 відкрив провадження у справі № 910/6459/25, постановив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач відхилив позовні вимоги у повному обсязі та зазначив, що поставка відбулась 11.02.2025, що підтверджується товарно-транспортною накладною від 11.02.2025, сертифікатами якості, гарантійними талонами.

17 лютого 2025 року були виявлені недоліки товару, які відповідач повинен був усунути протягом 14 робочих днів. Відповідач замінив товар за власний рахунок.

Також відповідач подав клопотання про зменшення розміру пені та штрафу до 15000,00 грн, оскільки визначений позивачем розмір неустойки складає 15% від вартості всього товару, що є несправедливим.

У свою чергу позивач заначив, що згідно з відповідними видатковими накладними поставка відбулась 17.03.2025.

Позивач заперечив проти зменшення розміру неустойки.

Розглянувши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позову, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

02 грудня 2024 року приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (покупець) та товариство з обмеженою відповідальністю «Омак Україна» (постачальник) уклали договір поставки № 01-145682-24 за предметом закупівлі (за ДК 021:2015): 42630000-1 - Металообробні верстати Установки опресувальні в зборі для ВП «Будівництво та ремонт» (далі - Договір).

Ціна договору становить 3900000,00 грн (п. 2.4 Договору).

Згідно з пунктом 4.1. Договору постачальник зобов`язаний поставити товар одержувачу(ам) (уповноваженому представнику покупця) з дати укладення договору до 31.12.2024 (включно), в кількості та за адресою (місцем) поставки товару згідно з додатком №1 до договору на умовах DDP в редакції «Інкотермс 2010». Одержувачем товару за цим договором є приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» відокремлений підрозділ «Будівництво і ремонт» приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго».

Відповідно до пункту 4.4 Договору приймання одержувачем (уповноваженим представником покупця) товару, документації, що передається разом з товаром засвідчується шляхом підписання видаткової накладної (підготовленої та переданої одержувачу (уповноваженому представнику покупця) постачальником під час поставки (передачі) товару).

Видаткова накладна повинна мати визначені чинним законодавством реквізити первинного документа. Один примірник видаткової накладної після підписання одержувачем (уповноваженим представником покупця) повертається постачальнику.

Датою поставки товару визнається дата підписання покупцем видаткової накладної (п. 4.6 Договору).

У пункті 4.9 Договору сторони визначили, що датою поставки (передачі) товару визнається дата підписання одержувачем (уповноважений представником покупця) видаткової накладної. Приймання - передача товару за кількістю та якістю здійснюється на підставі видаткової накладної.

09 грудня 2024 року сторони уклали додаткову угоду № 1 до Договору, якою змінили адресу поставки, в зв`язку з чим таблицю 1 розділу ІІІ «Одержувачі, адреси поставки, технічні та якісні характеристики товару» додатку 1 до договору виклали в новій редакції.

31 грудня 2024 року сторони уклали додаткову угоду № 2 до Договору, якою змінили термін поставки - до 20.01.2025 (включно), а також строк дії Договору - до 28.02.2025.

Згідно з умовами Договору відповідач повинен поставити товар до 20.01.2025 включно.

Проте, відповідач поставив товар 17.03.2025, про що підтверджується підписом одержувача товару на накладних № 1 від 17.03.2025 на суму 780000,00 грн та № 2 від 17.03.2025 (прострочення за період з 21.01.2025 по 16.03.2025 становить 55 днів).

Статтями 11, 509 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань), які мають виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору.

Стаття 526 Цивільного кодексу України передбачає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, що передбачено ст. 525 Цивільного кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків, сплата неустойки (ст. 611 Цивільного кодексу України).

Пунктом 7.3 Договору передбачено, що за порушення строків постави постачальник сплачує покупцю згідно з частиною другою статті 231 Господарського кодексу України пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) вартості товару, строк поставки якого порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів постачальник повинен додатково сплатити покупцю штраф у розмірі 7% (семи відсотків) від вказаної вартості.

За розрахунком позивача, перевіреним судом з відповідача слід стягнути 214500,00 грн пені за період з 21.01.2025 по 16.03.2025 та 273000,00 грн штрафу (3900000,00х7%).

Вирішуючи питання можливості зменшення розміру пені та штрафу, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Стаття 233 ГК України надає право суду у випадку, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, зменшити розмір цих санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

При цьому, диспозиція частини третя статті 551 Цивільного кодексу України встановлює, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо а) він значно перевищує розмір збитків, та б) за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру штрафних санкцій, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру штрафних санкцій наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення штрафних санкцій.

Також при вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд повинен брати до уваги не лише майновий стан боржника, але й майновий стан стягувача, тобто, врахувати інтереси обох сторін.

При цьому зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Разом з тим приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним з завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру штрафних санкцій фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

Загальними засадами цивільного законодавства згідно зі ст. 3 Цивільного кодексу України є не тільки судовий захист цивільного права та інтересу; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом, а й справедливість, добросовісність та розумність.

Суд об`єктивно повинен комплексно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання) тощо.

При цьому реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені ст. 551 Цивільного кодексу України та ст. 233 Господарського кодексу України щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суд повинен забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обстави справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.

Проаналізувавши подану відповідачем заяву суд дійшов висновку, що заявник не довів наявність скрутного майнового становища, поважності причин неналежного виконання зобов`язань, винятковості цього випадку, а також невідповідності штрафних санкцій наслідкам порушення.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити повністю позов приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Плазмотехніка».

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Омак Україна» (вул. Хоткевича Гната, 13А, м. Київ, 02094, код 44514561) на користь приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ, 01032, код 00100227) 214500,00 грн пені, 273000,00 грн штрафу, 5850,00 грн судового збору.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя С. А. Ковтун