ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2025м. ДніпроСправа № 904/3941/25

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Панна С.П., при секретарі судового засідання (помічник за дорученням) Карліковій К.С., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦСЕРВІС", 49100, м.Дніпро, пр-т Героїв, буд.17, кв.239,

до Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат», 50064, Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, вул.Рудна, буд.47,

про стягнення заборгованості 943 874,93грн.

Представники сторін:

від позивача: Кононова Олена Сергіївна, ордер №1435963 від 20.10.2025р.

від відповідача: Ковальова Аліна Миколаївна, ордер №1142860 від 22.07.2025р.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦСЕРВІС" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «ІНГУЛЕЦЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про стягнення заборгованості в розмірі 943 874,93грн., з яких сума основного боргу за Договором №486-04 від 19.02.2024 року 912 000,00грн., пеня - 6 931,20грн., 3%річних 5 696,88грн. та інфляційні втрати - 19 246,85грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов Договору №486-04 від 19.02.2024 року, в частині повної та своєчасної оплати виконаних позивачем робіт.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2025р. позовну заяву залишено без руху.

24.07.2025р. до суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 25.07.2025р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21.08.2025р. о 14:30год.

11.08.2025р. до суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказує, що доводи Позивача щодо наявності у нього права вимоги щодо здійснення оплати, а у Відповідача обов`язку виконання такої вимоги, без отримання останнім рахунку, є хибними та такими, що не узгоджуються як з умовами спірного договору, так і з вимогами діючого законодавства. Крім того, наведені у позовній заяві доводи позивача не відповідають фактичним обставинам справи. Як вбачається, в розумінні ст. 613 ЦК України права та охоронювані законом інтереси Позивача не порушені, через невиконання ним свого обов`язку, встановленого п. 4.1. Договору. З огляду на викладене, Позивачем не доведені підстави позову та факт порушення його права Відповідачем.

21.08.2025р. до суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшли письмові пояснення.

В судове засідання з`явились представники усіх сторін. Оголошено перерву до 02.09.2025р. о 14:00год.

25.08.2025р. до суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшли письмові пояснення.

Судове засідання, призначене на 02.09.2025р. о 14:00год. не відбулося, у зв`язку з перебування судді Панни С.П. на лікарняному з 25.08.2025р. по 03.09.2025р.

Ухвалою суду від 04.09.2025р. призначено підготовче засідання по справі на 23.09.2025р. о 10:30год.

В судове засідання з`явились представники всіх сторін.

Ухвалою суду від 23.09.2025р. продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, до 27.10.2025 року та відкладено підготовче засідання по справі на 21.10.2025р. о 11:00год.

21.10.2025р. до суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшла заява, в якій надає згоду на розгляд справи №904/3941/25 по суті після закінчення підготовчого засідання 21.10.2025.

21.10.2025р. через канцелярію від представника позивача надійшло клопотання, в якому просить закінчити підготовче судове засідання та провести розгляд справи по суті 21.10.2025р.

В судове засідання 21.10.2025р. з`явились представники всіх сторін.

На підставі ч.6 ст.183 Господарського процесуального кодексу за письмовою згодою сторін, у судовому засіданні 21.10.2025р. розпочато розгляд справи по суті.

В судовому засіданні 21.10.2025р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

19.02.2024р. між Приватним акціонерним товариством «ІНГУЛЕЦЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (далі відповідач, Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦСЕРВІС" (далі позивач, Підрядник) було укладено договір №486-04.

Відповідно до п.1. Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик виконати у порядку і на умовах цього Договору роботи з відновлення матеріальних цінностей та ремонту електричних машин ПРАТ «ІНГЗК», перелік яких наведено у відповідних Додатках (Специфікаціях), які є невід`ємною частиною цього Договору. Роботи виконуються на території Підрядника.

Згідно з п.1.2. Замовник зобов`язується надати Підряднику матеріальні цінності (далі МЦ) для виконання робіт, прийняття та оплатити виконані роботи у порядку та у строки, передбачені цим Договором.

У пункті 2.1. сторони дійшли згоди, що загальні строки виконання робіт за цим Договором, а також їх окремих обсягів, визначаються у відповідних Специфікаціях, Додаткових угодах, Додатках (далі «Додаток»), які є невід`ємною частиною цього Договору, та конкретизуються (мають у уточнятися) на поточний місяць в «Графіках виконання робіт» (Додаток №4 до Договору). В межах строків виконання робіт, вказаних в Специфікаціях, роботи виконуються на загальних умовах, без врахування вихідних, святкових та неробочих днів, якщо інше не вказано у Специфікації. Особливі умови виконання робіт можуть бути визначені у Додатках.

Фактичний термін закінчення окремих обсягів робіт визначається датою підписання Замовником Акту виконаних робіт з Додатками (п.2.3).

Згідно з п.3.1. ціна робіт відповідає рівню звичайних цін, виходячи із специфіки і способу виконання робіт, визначається на підстав погоджених Сторонами Специфікацій.

Відповідно до п.4.1 Договору оплата Замовником виконаних робіт проводиться поетапно, протягом строку, зазначеного в кожній Специфікації до Договору окремо, від дати підписання Сторонами Актів виконаних робіт, на підставі наданих Підрядником рахунків та податкових накладних в облік.

Пунктом 4.2 Договору передбачено, що оплата Замовником виконаних Підрядником робіт виконується в національній валюті України шляхом переказу грошових коштів на поточний рахунок Підрядника.

Якщо під час приймання робіт або протягом гарантійного строку будуть виявлені недоліки, що виникли з вини Підрядника (у т.ч. у частині кількості, якості), Сторонами оформлюється Дефектний акт (Додаток №3 до цього Договору). Дефектний акт складається Замовником, який вказує перелік недоліків у виконаних Роботах та строки їх усунення. Строки усунення виявлених недоліків не повинні перевищувати строків виконання робіт, вказаного в відповідних Специфікаціях або Графіках виконання робіт (Додаток №4 до цього Договору). Підрядник зобов`язується протягом трьох днів, з моменту отримання Дефектного акту (у відповідності до п. 14.3. Договору) підписати його і направити Замовнику. Сторони домовились, що не підписання, не направлення або несвоєчасне направлення Підрядником Дефектного акту прирівнюється до безумовної згоди Підрядника зі змістом Дефектного акту, складеного Замовником. Замовник не підписує Акти виконаних робіт (за якими виявлені неякісно виконані роботи) Підрядника до усунення дефектів. Усунення неякісно виконаних робіт проводиться Підрядником за свій рахунок, у строках та на умовах, обумовлених Сторонами в Дефектному акті. (п.4.5.).

Підпунктом 7.2.1 пункту 7.2 Договору передбачено, що Підрядник має право отримувати оплату за виконані роботи у розмірах та у строки, що обумовлені в цьому Договорі та Додатках до нього.

Підпункт 7.3.3 пункту 7.3 Договору зазначено, що Замовник зобов`язаний прийняти роботи, виконані Підрядником, провести огляд їх результатів; при виявлені відхилень від умов Договору або інших недоліків негайно повідомити про них Підрядника.

Відповідно до п.8.6., Замовник зобов`язаний після отримання Актів виконаних робіт з Додатками, у відповідності до п. 2.3. даного Договору, провести огляд результатів виконання робіт Підрядником та при відсутності недоліків прийняти їх, підписавши надані Підрядником Акти виконаних робіт з Додатками, у відповідності до п. 2.3, цього Договору. Якщо під час приймання результатів виконання робіт будуть виявлені недоліки Сторони керуються п. 4.5, цього Договору.

Згідно з п.14.5. цей договір діє до 31 грудня 2024 року. Закінчення строку дії цього Договору не звільняє Сторони від виконання прийнятих на себе зобов`язань (в тому числі гарантіях) за цим Договором.

До Договору №486-04 від 19.02.2024 року сторони уклали Додаток №6, який є специфікацією №2 від 01.05.2024р. (а.с.22), за якою Підрядник мав виконати наступні роботи:

1. відновлення тягового двигуна YZ-95A тягового агрегату ОПЕ1АМ;

2. відновлення приводного електродвигуна допоміжного обладнання АНЭ-225L4 55 кВт із заміною ротора тягового агрегату ОПЕ1АМ;

3. відновлення приводного електродвигуна допоміжного обладнання АЭ-92 40 із заміною ротора тягового агрегату ОПЕ1АМ;

4. відновлення реактора згладжувального РС-2500.

Загальна вартість робіт з ПДВ становила 6 181 800,00грн.

Підрядником було виконано роботи та за результатами яких складено наступні акти приймання-здачі виконаних робіт:

-№56/25 від 17.03.2025р. на суму 228 000,00грн. (а.с.24), відповідно до якого виставлено рахунок на оплату №15 від 17.03.202р. (а.с.30);

- №57/25 від 1703.2025р. на суму 228 000,00грн. (а.с.34), відповідно до якого виставлено рахунок на оплату №16 від 17.03.22025р. (а.с.40);

-№58/25 від 17.03.2025р. на суму 228 000,00грн. (а.с.44), відповідно до якого виставлено рахунок на оплату №17 від 17.03.2025р. (а.с.50);

-№59/25 від 17.03.2025р. на суму 228 000,00грн. (а.с.54), відповідно до якого виставлено рахунок на оплату №18 від 17.03.2025р. (а.с.60).

Відповідно до Специфікації №2 від 01.05.2024 року, передбачено умови оплати: з наступною оплатою терміном 45 календарних днів від дати підписання актів виконаних робіт, але не раніше постачання ТМЦ на склад Замовника.

Оскільки дата підписання усіх актів приймання-здачі 17.03.2025р., то Замовник мав здійснити оплату виконаних робіт до 01.05.2025р.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем виконано покладені на нього зобов`язання в повному обсязі на суму 912 000,00грн., проте відповідачем не було сплачено виконані роботи згідно вказаних вище документів.

Отже, відповідачем були порушені вимоги Договору №486-04 від 19.02.2024 року, що призвело до утворення з боку відповідача простроченої заборгованості перед позивачем в сумі 912 000,00грн., що і стало причиною звернення позивача до суду.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з огляду на таке.

За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (стаття 626 Цивільного кодексу України).

Частина перша статті 202 ЦК України визначає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

При цьому за правилами статті 14 Цивільного кодексу України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цім Кодексом.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір та обставини справи, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини за договором підряду.

Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором (ч. 1 ст. 839 Цивільного кодексу України).

Положеннями статей 843, 844 Цивільного кодексу передбачено, що ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу і може бути визначена у кошторисі. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

За приписами частини першої статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі (частина перша статті 853 ЦК України).

Статтею 854 ЦК України встановлено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Суд зазначає, що п. п.4.1. Договору №486-04 від 19.02.2024 року визначено, що оплата Замовником виконаних робіт проводиться поетапно, протягом строку зазначеного в кожній Специфікації до Договору окремо, від дати підписання Сторонами Актів виконаних робіт, на підставі наданих Підрядником рахунків та податкових накладних в облік.

Крім того, Специфікацією №2 від 01.05.2024 року, сторони дійшли згоди, що умови оплати: з наступною оплатою терміном 45 календарних днів від дати підписання актів виконаних робіт, але не раніше постачання ТМЦ на склад Замовника.

Як вже зазначалось, дата підписання усіх актів приймання-здачі 17.03.2025р., а тому Замовник мав здійснити оплату виконаних робіт до 01.05.2025р.

Матеріалами справи підтверджується, що Відповідачу було відомо про виникнення в нього обов`язку здійснити оплату виконаних Позивачем робіт з огляду на те, що Відповідачем було прийнято виконані роботи та підписано Акти приймання-здачі виконаних робіт №56/25, №57/25, №58/25 та №59/25 від 17.03.2025.

Порушенням зобов`язання, відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 599 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

З огляду на викладене, вимоги позивача щодо стягнення суми основного боргу у розмірі 943 874,93грн.

Крім того, позивач нарахував та заявив до стягнення пеню за період з 02.05.2025р. по 16.07.2025р. у розмірі 6 931,20грн., 3% річних у розмірі 5 696,88грн. та інфляційні втрати у сумі 19 246,85грн.

Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (ст.548 Цивільного кодексу України). Виконання зобов`язань може забезпечуватись згідно договору неустойкою (штрафом, пенею). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми не своєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно п.10.2 Договору передбачено відповідальність за порушення термінів оплати: у разі порушення строку оплати виконаних робіт, Замовник виплачує Підряднику пеню у розмірі 0,01% від несплаченої суми за кожен день прострочення, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, яка була дійсна у період, за який нараховується пеня.

Позивач нарахував та заявив до стягнення пеню в розмірі 6 931,20грн. за період з 02.05.2025р. по 16.07.2025р.

Господарським судом здійснено перевірку розрахунків пені, зроблених позивачем, та встановлено, що під час їх проведення позивачем було вірно визначено суми заборгованості та арифметично вірно проведено розрахунок пені, а тому позовна вимога про стягнення з відповідача пені у розмірі 6 931,20грн. підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

З аналізу зазначеної норми випливає, що нарахування 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Позивач нарахував та заявив до стягнення 3% річних у розмірі 5 696,88грн. та інфляційні втрати у сумі 19 246,85грн.

Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 905/21/19 наведено формулу за якою можна розрахувати інфляційні втрати: "Х" * "і-1" - 100 грн. = "ЗБ", де "Х" - залишок боргу на початок розрахункового періоду, "і-1" - офіційно встановлений індекс інфляції у розрахунковому місяці та 100 грн. - умовна сума погашення боргу у цьому місяці, а "ЗБ" - залишок основного боргу з інфляційною складовою за цей місяць (вартість грошей з урахуванням інфляції у цьому місяці та часткового погашення боргу у цьому ж місяці). При цьому зазначено, що за наступний місяць базовою сумою для розрахунку індексу інфляції буде залишок боргу разом з інфляційною складовою за попередній місяць ("ЗБ" відповідно до наведеної формули), який перемножується на індекс інфляції за цей місяць, а від зазначеного добутку має відніматися сума погашення боржником своєї заборгованості у поточному місяці (якщо таке погашення відбувалося).

У випадку якщо погашення боргу не відбувалося декілька місяців підряд, то залишок основного боргу з інфляційною складовою за перший розрахунковий місяць такого періоду ("ЗБ") перемножується послідовно на індекси інфляції за весь період, протягом якого не відбувалося погашення боргу, та ділиться на 100%.

Зазначена правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 20.08.2020 у справі № 904/3546/19.

Крім того, об`єднана палата Касаційного господарського суду у постанові від 20.11.2020 у справі № 910/13071/19 надала роз`яснення, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:

- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;

- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.

Господарським судом здійснено перевірку розрахунків інфляційних втрат та 3%, зроблених позивачем, та встановлено, що вони є арифметично вірними, а том позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню в повному обсязі.

З врахуванням вище викладеного, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням цих принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Згідно статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.

Європейський суд з прав людини у справі "Мантованеллі" проти Франції звернув увагу суду на те, що одним із складників справедливого судового розгляду у розумінні ст.6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод є право на змагальне провадження.

На підставі статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

Таким чином позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в розмірі 11 326,50грн.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат», 50064, Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, вул.Рудна, буд.47, на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦСЕРВІС", 49100, м.Дніпро, пр-т Героїв, буд.17, кв.239, заборгованість в розмірі 943 874,93грн. (дев`ятсот сорок три тисячі вісімсот сімдесят чотири гривні 93коп.), з яких: сума основного боргу за Договором №486-04 від 19.02.2024 року 912 000,00грн., пеня 6 931,20грн., 3% річних 5 696,88грн. та інфляційні втрати 19 246,85грн.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат», 50064, Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, вул.Рудна, буд.47, на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦСЕРВІС", 49100, м.Дніпро, пр-т Героїв, буд.17, кв.239, судовий збір у розмірі 11 326,50грн. (одинадцять тисяч триста двадцять шість гривень 50коп.).

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 31.10.2025

Суддя С.П. Панна