УХВАЛА

29 жовтня 2025 року

м. Київ

cправа № 925/36/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду: Баранця О.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3"

на рішення Господарського суду Черкаської області

у складі судді Скиби Г.М.

від 02.07.2024

та на постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Гаврилюка О.М., Ткаченка Б.О., Майданевича А.Г.

від 26.08.2025 (повний текст складено 22.09.2025)

у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3"

до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго"

про визнання укладеною додаткової угоди до договору,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" звернулось з позовом до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" про визнання укладеною додаткової угоди від 10.04.2023 та додатків №№2, 3 до договору споживача про надання послуг розподілу електричної енергії № 7282 від 01.12.2022.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 у справі № 925/36/24 в задоволенні позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" про визнання укладеною додаткової угоди до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії - відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 рішення Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 скасовано, ухвалено нове рішення, яким позов задоволено; визнано укладеними між ПАТ "Черкасиобленерго" та ОСББ "Жужоми 3" додаткову угоду від 10.04.2023, додаток № 2 (Паспорт точки (точок) розподілу електричної енергії об`єкта (об`єктів) споживача) та додаток № 3 (Відомості про розрахункові засоби комерційного обліку активної та реактивної електричної енергії) до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.12.2022 № 7282 у редакції, наведеній в резолютивній частині постанови.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 05.03.2025 у справі № 925/36/24 касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" в особі відокремленого підрозділу Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" задоволено частково; постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 925/36/24 скасовано; справу № 925/36/24 передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

За результатами нового розгляду, постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2025 у справі № 925/36/24 рішення Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 у справі № 925/36/24 залишено без змін.

13.10.2025 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2025 у справі № 925/36/24. Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Склад колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду визначено відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.10.2025 (головуючий суддя - Баранець О.М., судді Кролевець О.А., Мамалуй О.О.).

Перевіривши матеріали касаційної скарги судом встановлено, що вона подана без дотримання вимог статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 287 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати у касаційній скарзі про неправильне застосування та / або порушення яких конкретно норм матеріального та / або процесуального права припустилися суди нижчих інстанцій при ухваленні оскаржуваних судових рішень та чітко визначити конкретну (конкретні) підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення, передбачену (передбачені) частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України, з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при формуванні відповідного висновку.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

З огляду на зміст наведених вище вимог процесуального закону при касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу, касаційна скарга має містити:

пункт 1) - посилання на норму права, яка, на думку скаржника, була неправильно застосована/порушена судом, та обґрунтування, у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права, а також посилання на постанови Верховного Суду, в яких зроблено інший (який саме) висновок щодо застосування цієї ж норми права, з обґрунтуванням подібності правовідносин, в яких Верховний Суд сформував такий висновок, з правовідносинами у конкретній справі;

пункт 2) - обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, із зазначенням такого правового висновку, описом правовідносин та мотивів такого обґрунтування відступлення;

пункт 3) - зазначення норми права, щодо якої відсутній висновок Верховного Суду про її застосування, із конкретизацією правовідносин, в яких цей висновок відсутній. Скаржник має чітко вказати, яку саме норму права суди першої та (або) апеляційної інстанцій порушили/застосували неправильно, а також обґрунтувати, у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.

У разі оскарження судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга має містити зазначення обставин, наведених у частинах першій, третій статті 310 цього Кодексу. Якщо скаржник вважає, що суди порушили норми процесуального права щодо не дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.

Однак, зміст касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3", поданої до суду касаційної інстанції у цій справі, не відповідає вимогам пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Системний аналіз зазначених вище положень Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, заявник у касаційній скарзі має навести обґрунтування неправильного застосування та/або порушення судом (судами) норм матеріального права та/або процесуального права в обов`язковому взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, тобто на підставу касаційного оскарження судового рішення.

У касаційній скарзі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" не зазначає жодної з підстав оскарження передбачених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно форми та змісту касаційної скарги.

За змістом частини першої статті 300 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції переглядає у касаційному порядку судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Отже, незазначення скаржником конкретних підстав касаційного оскарження судових рішень у цій справі, передбачених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України, унеможливлює прийняття касаційної скарги до розгляду та відкриття за такою касаційною скаргою касаційного провадження. Суд касаційної інстанції не може за особу, яка подала касаційну скаргу, визначити підстави касаційного оскарження та норми права, які були неправильно застосовані судами попередніх інстанцій.

З огляду на викладене, враховуючи принципи диспозитивності та рівності усіх сторін перед законом та судом, Верховний Суд за результатом проведеної перевірки форми та змісту касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України встановив, що касаційна скарга Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" не відповідає вимогам пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною другою статті 174 вказаного Кодексу передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вищезазначене, касаційна скарга Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" на рішення Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2025 у справі № 925/36/24 підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд зазначає про те, що скаржнику слід виконати вимоги пункту 5 частини другої та пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України та усунути недоліки касаційної скарги у спосіб, визначений судом, а саме: протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу в новій редакції з посиланням на норми права, які були порушені та/або неправильно застосовані судами попередніх інстанцій, з обґрунтуванням неправильного застосування та/або порушення судом (судами) норм матеріального та/або процесуального права та із зазначенням конкретних підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України, а також надати суду докази надіслання копії касаційної скарги в новій редакції іншим учасникам справи.

Усунувши недоліки касаційної скарги, скаржнику необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, для визначення дотримання заявником касаційної скарги строку на усунення недоліків касаційної скарги, встановленого частиною другою статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Наслідком неусунення названих недоліків протягом установленого строку є повернення касаційної скарги відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Оскільки касаційна скарга Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" на рішення Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2025 у справі № 925/36/24 підлягає залишенню без руху, то розгляд клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження буде здійснено касаційним судом при розгляді питання про можливість відкриття касаційного провадження, у разі усунення недоліків, які допущені при поданні касаційної скарги, у встановлені судом строки.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" на рішення Господарського суду Черкаської області від 02.07.2024 та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2025 у справі № 925/36/24 залишити без руху.

2. Надати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Жужоми 3" усунути недоліки касаційної скарги, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- надати касаційну скаргу в новій редакції з посиланням на норми права, які були порушені та/або неправильно застосовані судами попередніх інстанцій, з обґрунтуванням неправильного застосування та/або порушення судом (судами) норм матеріального та/або процесуального права та із зазначенням належних підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України, а також надати докази надіслання копії касаційної скарги у новій редакції іншим учасникам справи.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. Баранець