РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.10.2025Справа № 910/6713/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (58013, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 244, ідентифікаційний код 09356307)

до 1) Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" (40014, м. Суми, вул. Олеся Олександра, 2; ідентифікаційний код 43012035)

про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет застави,

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Євдокимов А.М.

Від відповідачів: не з`явилися

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС", в якому просить суд:

- стягнути солідарно з Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича (РНОКПП НОМЕР_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) та Товариства з обмеженою відповідальністю "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" (, 40014, Сумська область, м. Суми, вул. Олеся Олександра, 2) на користь Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рахунок, відкритий у філії - Чернівецьке обласне управління AT "Ощадбанк" НОМЕР_2 , МФО 356334, код 09356307 заборгованість за Кредитним договором №944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 376 952,93 грн, з яких: 266 672,00 грн - загальна сума заборгованості за простроченим кредитом; 110 280,93 грн - проценти за користування кредитом;

- звернути стягнення на предмет застави за договором застави транспортних засобів № 1722-ДК від 14.09.2022, а саме на Спеціалізований вантажний фургон, марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в., котрий належить на праві власності Багуляку Сергію Анатолійовичу (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Крім того, позивач просить визначити спосіб реалізації предмету застави шляхом продажу на електронних аукціонах (торгах) у межах процедури виконавчого провадження. Початкову ціну продажу предмета застави визначити на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна у межах процедури виконавчого провадження. За рахунок коштів, отриманих від реалізації предмету застави, у встановленому законом порядку, задовольнити в повному обсязі вимоги акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (рахунок НОМЕР_2 у філії - Чернівецьке обласне управління AT "Ощадбанку", МФО 356334, код 09356І07) за договором кредитної лінії № 944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 376 952,93 грн, з яких: 266 672,00 грн - загальна сума заборгованості за простроченим кредитом та 110 280,93 грн - проценти за користування кредитом.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 03.06.2025 залишив позов без руху, надав строк для усунення недоліків позову у встановлений спосіб.

09.06.2025 засобами поштового зв`язку від позивача надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначити підготовче засідання на 16.07.2025.

23.06.2025 засобами поштового зв`язку від позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні 16.07.2025 о 10:35 в режимі відео конференції, обов`язок забезпечити проведення судового засідання в режимі відео конференції, представник заявника просить покласти на Господарський суд Чернівецької області.

Клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції мотивовано тим, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" на території України введено воєнний стан. У зв`язку з територіальною віддаленістю Господарського суду міста Києва, представник позивача - адвокат Петрович Юлія не має можливості прибути вчасно у дане судове засідання. Однак представник Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" зацікавлена в тому, щоб судове засідання відбулося, у зв`язку з чим остання просить суд здійснювати розгляд даної справи в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.06.2025 у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про участь у судовому засіданні призначеному на 16.07.2025 о 10:35 год. в режимі відеоконференції у приміщенні суду відмовлено.

У засідання суду 16.07.2025 з`явився представник позивача.

Відповідачі участь своїх представників у засідання суду 16.07.2025 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.07.2025 відкладено підготовче засідання на 27.08.2025.

25.07.2025 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду та клопотання про участь у судовому засіданні 27.08.2025 о 11:00 в режимі відео конференції, обов`язок забезпечити проведення судового засідання в режимі відео конференції, представник заявника просить покласти на Господарський суд Чернівецької області, а у випадку технічної можливості суду у Шевченківському районному суді м. Чернівці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2025 у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про участь у судовому засіданні призначеному на 27.08.2025 о 11:00 год. в режимі відеоконференції у приміщенні суду відмовлено.

У засіданні суду 27.08.2025 представник позивача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи для уточнення позовних вимог.

Протокольною ухвалою задоволено клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Відповідачі участь своїх представників у засідання суду 27.08.2025 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.08.2023 підготовче засідання у справі № 910/6713/25 відкладено на 10.09.2025.

08.09.2025 засобами поштового зв`язку від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, в якій позивач зазначає, що у зв`язку з коригуванням сум нарахованих процентів по кредиту ФОП Багуляк С.А. в бік зменшення їх розміру, виникла необхідність у зменшенні розміру позовних вимог банку до відповідачів. Отже станом на 02.09.2025, заборгованість Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича за кредитним договором № 944-ДК від 14.09.2022 складає 293 923,41 грн (в тому числі 266 672,00 - грн заборгованість за простроченим кредитом, 27 251,41 грн - проценти за користування кредитом). Так, відповідно до даної заяви, позивач просить стягнути солідарно з Фізичної особи-підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС» на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» заборгованість за кредитним договором № 944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 293 923,41 грн, в т.ч.: 266 672,00 грн - загальна сума заборгованості за простроченим кредитом; 27 251,41 грн - проценти за користування кредитом; звернути стягнення на предмет застави за договором застави транспортних засобів № 1722-ДК від 14.09.2022, а саме на Спеціалізований вантажний фургон марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в., котрий належить на праві власності Багуляку Сергію Анатолійовичу. Визначити спосіб реалізації предмету застави шляхом продажу на електронних аукціонах (торгах) у межах процедури виконавчого провадження. Початкову ціну продажу предмета застави визначити на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна у межах процедури виконавчого провадження. За рахунок коштів, отриманих від реалізації предмету застави, у встановленому законом порядку, задовольнити в повному обсязі вимоги акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (рахунок НОМЕР_2 у філії - Чернівецьке обласне управління AT «Ощадбанку», МФО 356334, код 09356307) за договором кредитної лінії № 944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 293 923,41 грн, в т.ч.: 266 672,00 грн - загальна сума заборгованості за простроченим кредитом; 27 251,41 грн - проценти за користування кредитом.

У засіданні суду 10.09.2025 представник позивача підтримав та просив прийняти до розгляду заяву про зменшення розміру позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Дослідивши надану позивачем заяву про зменшення розміру позовних вимог, суд визнає її такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, тому, суд приймає до розгляду заяву позивача та визначає ціну позову з її урахуванням.

Представником позивача у засіданні суду 10.09.2025 надано усні пояснення щодо можливості закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

Відповідачі участь своїх представників у засідання суду 10.09.2025 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.09.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.10.2025.

Позивач у судовому засіданні 22.10.2025 позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідачі участь своїх представників у засідання суду 22.10.2025 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

22.10.2025 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оглянувши оригінали документів, копії яких долучено до матеріалів справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

14.09.2022 між Акціонерним товариством "Державний ощадний банк України" та Фізичною особою - підприємця Багуляком Сергієм Анатолійовичем було укладено кредитний договір №944-ДК.

Відповідно до пп.13 п. 1.1. кредитного договору під кредитом розуміються грошові кошти банку, що підлягають видачі позичальнику та поверненню в порядку та на умовах, визначених цим кредитним договором.

Згідно з п.п. 9 п. 1.1. кредитного договору зобов`язання - зобов`язання позичальника перед банком щодо повернення суми отриманого кредиту погашення основної суми боргу та виконання умов цього договору, сплати процентів за користування кредитом, штрафних санкцій, а також комісійних винагород, відшкодування завданих банку збитків та інших платежів, що підлягають сплаті згідно з умовами цього договору та інших зобов`язань позичальника, передбачених договором.

Відповідно до пп. 7 п. 1 кредитного договору, договір про співробітництво це укладений між банком та фондом договір про співробітництво за програмою «Доступні кредити 5-7-9» (в тому числі усі зміни та доповнення до такого договору, які внесені або будуть внесені після зазначеної дати його укладання), яким врегульовані взаємні права та обов`язки зазначених сторін у правовідносинах, спрямованих на спільну реалізацію програми.

Згідно з п.п. 10,11 п. 1.1 кредитного договору компенсаційна процентна ставка - частіша процентів, розмір якої визначається у відповідності до п. 3.6.1.2 цього Договору. компенсаційна частина процентів (КЧП) - частина процентів. Розмір якої визначається у відповідності до пункту 3.6.1.3 цього договору.

Згідно з п. 2.1. кредитного договору банк зобов`язується надати на умовах цього договору, а позичальник зобов`язується отримати, належним чином використовувати та повернути в передбачені цим договором строки Кредит у розмірі, визначеному в ст. З цього договору та забезпечити своєчасну та в належному розмірі сплату процентів за користування кредитом, комісійних винагород та інших платежів в порядку та на умовах, визначених цим договором.

Відповідно до п. 3.1. кредитного договору сума та валюта кредиту становить 800000,00 грн.

Згідно з п. 3.2. кредитного договору кредит надається у вигляді відновлювальної кредитної лінії окремими частинами (траншами) з остаточним терміном повернення кредиту не пізніше 13 грудня 2023 року.

Відповідно до п. 3.5.1. кредитного договору за користування кредитом позичальник зобов`язаний забезпечити своєчасну та в належному розмірі сплату процентів за процентною ставкою (далі - базова процентна ставка), яка є змінюваною, розмір якої розраховується та встановлюється на відповідний період кредитування за цим договором із застосуванням такої формули:

БПС = Індекс UIRD (Зт) + маржа

де:

БПС - розмір Базової процентної ставки у процентах річних, який розраховується та встановлюється на відповідний період кредитування за Кредитним договором;

Індекс UIRD (Зт) - Український індекс ставок за депозитами фізичних осіб (Ukrainian Index of Retail Deposit Rates) - середньозважена річна ставка, що розраховується кожного банківського дня в системі Thomson Reuters на основі номінальних ставок по строкових депозитах фізичних осіб у гривні на строк 3 (три) місяці з виплатою процентів після закінчення строку дії депозитного договору і оприлюднюється на сайті Національного банку України в мережі інтернет (на дату укладення цього договору за посиланням' https://bank.gov.ua/fiies/UlRD.xls). а також в системі Thomson Reuters. У випадку розходження значень ставки U1RD між різними джерелами інформації, перевага надається значенню ставки UIRD, що оприлюднена в системі Thomson Reuters.

Маржа - доданок, який виражений у процентах, що становить 7% (сім цілих процентів).

Згідно з п. 3.5.2 кредитного договору на момент укладення договору, з урахування визначеного на таку дату індексу UIRD та із застосуванням формули, передбаченої пп. 3.5.1. цього договору, розмір базової процентної ставки становить 17,60 % річних, який підлягає застосування для визначення зобов`язання позичальника зі сплати процентів до моменту першого перегляду (зміни) розміру такої базової процентної ставки у відповідності до пп. 3.5.3. цього договору.

Відповідно до п.3.5.3 перегляд базової процентної ставки та зміна її розміру (збільшення чи зменшення, якщо це є наслідком застосування формули, передбаченої п. 3.5.1 кредитного договору) здійснюється банком кожного календарного кварталу в період з 01 по 07 число першого місяця такого календарного кварталу, починаючи з дати укладення цього Договору до повного виконання позичальником зобов`язань за цим договором. При цьому застосовується індекс UIRD, який визначається для відповідної дати, а саме станом на: « 01» січня, « 01» квітня, « 01» липня та « 01» жовтня відповідного року (далі - Дата перегляду процентної ставки).

Базова процентна ставка у розмірі, розрахованому за наслідком такого її перегляду банком (в тому числі у збільшеному або зменшеному її розмірі, якщо така зміна є наслідком відповідного перегляду базової процентної ставки) застосовується для цілей сплати процентів з дати перегляду процентної ставки включно по останній календарний день останнього місяці календарного кварталу, у якому відбувся такий перегляд банком розміру базової процентної ставки. У випадку неможливості визначення розміру індексу UIRD станом на дату перегляду процентної ставки, що сталася з незалежних від сторін обставин, для цілей визначення розміру Базової процентної ставки на новий період (календарний квартал) застосовується індекс UIRD, який буде можливо визначити на найбільш ранню дату визначеного цим підпунктом періоду перегляду та зміни розміру Базової процентної ставки. У випадку неможливості визначення розміру індексу UIRD у відповідності до зазначених вище у цьому підпункті правил, що сталося з незалежних від сторін обставин, для цілей сплати процентів у відповідному новому періоді дії договору (календарного кварталі) застосовується розмір Базової процентної ставки, який був визначений за правилами, встановленими договором та застосовувався у попередньому періоді дії договору (календарному кварталі).

Сторони дійшли згоди, що у випадках, коли розрахований згідно наведеної в пп. 3.5.1. договору формули розмір базової процентної ставки становитиме значення, яке перевищує 30% (тридцять цілих процентів) річних базова процентна ставка нараховуватиметься в розмірі 30 % (тридцять цілих процентів) річних (далі - максимальна процентна ставка).

Банк інформує позичальника про розмір базової процентної ставки, розрахований банком внаслідок здійснення ним у відповідності до умов цього договору перегляду базової процентної ставки. З цією метою банк протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів, що слідують за датою перегляду процентної ставки, направляє відповідне повідомлення (в порядку, визначеному п. 8.4. цього договору) в якому зазначається встановлений розмір базової процентної ставки, який підлягає застосуванню у відповідному періоді (календарному кварталі).

У відповідності до п. 3.16. кредитного договору позичальник зобов`язаний забезпечити своєчасну сплату банку процентів в порядку та розмірах, визначених цим договором.

Згідно п. 3.16.1. кредитного договору проценти нараховуються щомісячно методом факт/факт у розмірі базової процентної ставки на основну суму боргу за строк правомірного користування основною сумою боргу, до якого включається день видачі кредиту та перебіг якого припиняється:

1) у випадку своєчасного погашення основної суми боргу - в день фактичного повного погашення основної суми боргу (повернення кредиту) і такий день до розрахунку процентів не включається;

2) у випадку прострочення погашення основної суми боргу - у визначений згідно з умовами цього договору останній день, коли основна сума боргу могла бути погашена без порушення встановленого цим договором строку/терміну, і такий день до розрахунку процентів включається.

При нарахуванні процентів день видачі кредиту приймається до розрахунку як і повний день користування Кредитом.

Відповідно до п.6.5 кредитного договору, у разі прострочення позичальником повернення основної суми кредиту або її частини, в тому числі після спливу строку, встановленого для дострокового погашення в повному обсязі основної суми боргу у випадках відкликання Банком кредиту, передбачених цим договором, на прострочену основну суму боргу або її частину припиняються нараховуватися проценти за користування кредитом, а згідно з частиною 2 ст. 625 ЦК України за весь час прострочення нараховуються проценти річних у валюті основної суми боргу в наступному розмірі:

а) що розраховуються аналогічно до порядку, вказаного в п. 3.5.1 цього договору, з додаванням 3 процентних пунктів - у разі прострочення повернення основної суми боргу або відповідної її частини, яке позичальник повинен здійснити у зв`язку з відкликанням кредиту в порядку, передбаченому п. 3.13. договору, або у зв`язку з настанням остаточного терміну повернення кредиту, визначеного п. 3.2. договору, які підлягають сплаті за весь час прострочення до дня фактичного повернення простроченої суми основного боргу або відповідної її частини. Зазначені в цьому підпункті проценти не є неустойкою, штрафом, пенею та сплачуються щомісячно у строки, аналогічні тим, які визначені в п.3.16.2 цього договору.

Сплата відсотків здійснюється відповідно до п. 3.16. кредитного договору.

Позичальник зобов`язався здійснити погашення основної суми боргу за кожним траншем не пізніше ніж на 365 календарний день з моменту отримання траншу незалежно від розміру діючого ліміту кредитування, що встановлений на окремий банківський день згідно з пп. 3.3 цього договору.

Згідно п. 3.16.3 кредитного договору протягом періоду повної компенсації процентів позичальник щомісяця забезпечує сплату процентів (компенсаційну процентну ставку та у випадках, передбачених пп. 3.16.2. цього договору і КЧП, тобто проценти в повній сумі, яка відповідає базовій процентній ставці) шляхом перерахування необхідної суми коштів на рахунок, зазначений у п. 3.19. цього договору. Враховуючи порядок виплати фондом компенсації, який здійснюється шляхом списання банком з рахунку ескроу компенсаційної частини процентів, позичальник зобов`язаний/здійснити перерахування коштів з метою сплати суми компенсаційної процентної ставки не пізніше 16.00 години 15-го числа місяця, наступного за відповідним звітним місяцем.

Також 14.09.2022 з метою забезпечення належного виконання позичальником зобов`язань за договором кредитної лінії між AT «Ощадбанк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС» (далі - Поручитель) був укладений договір поруки №1721-ДК (далі - договір поруки).

Згідно з умовами п. 2.1 договору поруки поручитель безумовно, безвідклично та безоплатно зобов`язався відповідати перед кредитором солідарно з боржником за виконання в повному обсязі зобов`язання за договором кредитної лінії №944-ДК від 14.09.2022, з усіма додатковими договорами, угодами, додатками, змінами та доповненнями до нього, які чинні на момент укладення цього договору та можуть бути укладені після його укладання, у т.ч. того, що виникне у майбутньому відповідно до умов кредитного договору.

Пунктом 2.2 договору поруки встановлено, що поручитель відповідає перед кредитором за виконання зобов`язання у тому ж обсязі, що і боржник в порядку, визначеному кредитним договором, у т.ч., але не виключно у разі повного чи часткового невиконання боржником зобов`язання, зокрема, щодо сплати процентів за користування кредитом та/або повернення частини кредиту.

При цьому, під «зобов`язанням» в договорі поруки розуміється Зобов`язання (й повному обсязі або окремій його частини), що випливають з Кредитного договору, в тому числі, але не виключно:

- повернути кредитору кредитні кошти надані у розмірі 800 000,00 грн із терміном повернення не пізніше 13 грудня 2023 року, із погашенням згідно графіку та на умовах, зазначених у кредитному договорі;

- сплатити кредитору проценти за користування кредитом, у розмірі, що визначений на основі процентних ставок, які встановлюються відповідно до умов, зазначених у кредитному договорі;

- сплатити кредитору комісійні винагороди у строки та на умовах, зазначених у кредитному договорі;

- сплатити на користь кредитора штрафні санкції у випадку неналежного виконання зобов`язань за кредитним договором, а також інші платежі, що підлягають сплаті згідно умов кредитного договору;

- відшкодувати кредитору в повному обсязі збитки, понесені у випадку неналежного виконання боржником зобов`язань за кредитним договором, в тому числі витрати, понесені кредитором, втрачені грошові кошти та/або неодержані ним доходи.

Відповідно до п.3.2.1 договору поруки поручитель зобов`язується самостійно контролювати дотримання та своєчасне виконання. Боржником зобов`язання перед кредитором та у разі виникнення зобов`язання поручителя відповідно до цього договору виконати зобов`язання.

У випадку повного або часткового невиконання (неналежного виконання) боржником зобов`язання в порядку та строки, встановлені кредитним договором, кредитор набуває права вимоги до боржника і поручителя щодо сплати заборгованості за порушеним зобов`язанням, а поручитель та боржник з моменту порушення боржником зобов`язання відповідають перед кредитором як солідарні боржники (пп. 3.2.2 договору поруки).

Крім того, 14.09.2022 в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між банком та Багуляком Сергієм Анатолійовичем було укладено договір застави транспортних засобів №1722-ДК (далі - договір застави).

У відповідності до п. 1.1 договору застави заставодавець, з метою забезпечення належного виконання зобов`язання, що випливає з кредитного договору, передає в заставу, а цим приймає в заставу в порядку і на умовах, визначених у цьому договорі, предмет застави, що належить заставодавцю на праві власності.

Згідно з п.1.2 договору застави також заставою, встановленою цим договором, забезпечуються вимоги заставодержателя щодо відшкодування будь-яких витрат та збитків заставодержателя, пов`язаних з невиконанням або неналежним виконанням заставодавцем умов цього договору, а також вимоги заставодержателя щодо відшкодування витрат заставодержателя, пов`язаних з пред`явленням вимоги за кредитним договором та зі зверненням стягнення на предмет застави за цим договором, а також витрат на утримання і збереження предмета застави, зазначеного в пункті 1.3. цього договору.

Відповідно до п. 1.3. договору застави предметом застави за цим договором є транспортний засіб, зазначений в додатку №1 до цього договору.

Згідно з додатком 1 до договору застави наведена характеристика майна, яке є предметом застави, правовстановлюючими документами якого є свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, а саме: Спеціалізований вантажний фургон марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в.

Згідно з п. 3.1.3 договору застави заставодержатель має право самостійно обирати спосіб звернення стягнення на предмет застави.

Відповідно до п. п.3.1.4 договору застави, заставодержатель має право у випадку невиконання або неналежного виконання заставодавцем зобов`язання за кредитним договором та/або обов`язків за цим договором, а також в інших випадках, передбачених цим договором, законодавством, кредитним договором, звернути стягнення на предмет застави і задовольнити за рахунок його вартості свої вимоги в повному обсязі, витрати, пов`язані з невиконанням чи неналежним виконанням заставодавцем умов кредитного договору та/або цього договору, а також витрати заставодержателя, пов`язані з пред`явленням вимоги за кредитним договором та зі зверненням стягнення на предмет застави за цим договором (в тому числі витрати, пов`язані з реалізацією предмету застави та вартість послуг незалежного експерта-суб`єкта оціночної діяльності), а також витрати на утримання і збереження предмета застави.

Так, позивач у позовній заяві зазначає, що AT «Ощадбанк» виконало зазначені вимоги кредитного договору та надало позичальнику кредит шляхом перерахування кредитних коштів у відповідності до платіжного доручення позичальника. Факт надання кредиту та перерахування кредитних коштів підтверджується виписками по рахунку позичальника, що додаються (виписки по рахункам сформовано з автоматизованої банківської системи Барс міленіум).

Водночас, позивач стверджує, що Фізична особа - підприємець Багуляк Сергій Анатолійович не виконував взяті на себе зобов`язання по кредитному договору, а саме з 13.09.2023, що призвело до виникнення простроченої заборгованості у зальному розмірі 293 923,41 грн, з урахування заяви позивача про зменшення розміру позовних вимог.

Заставодержателем 07.04.2025 було направлено заставодавцю повідомлення про порушення забезпечених заставою зобов`язань, докази направлення містяться в матеріалах справи. В зазначеному повідомленні банк просив заставодавця в 30-денний строк погасити заборгованість перед банком.

Враховуючи вищевикладені обставини позивач звернувся до суду з даним позовом до Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС", в якому просить суд стягнути солідарно з Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" на користь Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рахунок, відкритий у філії заборгованість за кредитним договором №944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 293 923,41 грн, з яких: 266 672,00 грн - загальна сума заборгованості за простроченим кредитом; 27 251,41 грн - проценти за користування кредитом; звернути стягнення на предмет застави за договором застави транспортних засобів № 1722-ДК від 14.09.2022, а саме на Спеціалізований вантажний фургон, марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в., котрий належить на праві власності Багуляку Сергію Анатолійовичу (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

До відносин за кредитним договором застосовуються положення про позику, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно з нормами частини 1 статті 1048 Цивільного кодексу України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Так, пунктом 3.3 кредитного договору передбачено наступний графік збільшення/зменшення діючого ліміту кредитування:

до 11.04.2023 (включно) - 800 000,00 грн;

з 12.04.2023 по 11.05.2023 - 711 111,00 грн;

з 12.05.2023 по 11.06.2023 - 622 222,00 грн;

з 12.06.2023 по 11.07.2023 - 533 333,00 грн;

з 12.07.2023 по 11.08.2023 - 444 444,00 грн;

з 12.08.2023 по 11.09.2023 - 355 555,00 грн;

з 12.09.2023 по 11.10.2023 - 266 666,00 грн;

з 12.10.2023 по 11.11.2023 - 177 777,00 грн;

з 12.11.2023 по 13.12.2023 -88 888,00 грн.

Згідно з п. 3.9 кредитного договору кредит надається траншами в порядку та на умовах, передбачених цим договором з рахунку для обліку основної суми боргу в безготівковому порядку на поточний рахунок позичальника.

Судом встановлено, що відповідно до умов кредитного договору, позивач надав, а відповідач отримав кредит у розмірі 800000,00 грн, що підтверджується виписками по рахунку.

Відповідно п. 3.8 Кредитного договору цільове призначення кредиту - поповнення оборотного капіталу.

Таким чином, банк виконав свої зобов`язання за договором, надававши позичальнику кошти в межах розміру, визначеному кредитним договором, однак позичальником порушуються зобов`язання встановлені кредитним договором та не сплачується кредит, проценти та інші платежі в строки встановлені в кредитних договорах.

Так, з матеріалів справи вбачається, що Фізична особа - підприємець Багуляк Сергій Анатолійович не виконував взяті на себе зобов`язання по кредитному договору, а саме з 13.09.2023, що призвело до виникнення простроченої заборгованості за основним боргом у розмірі 266672,00 грн.

Крім того, відповідно до п. 3.5.1. кредитного договору за користування кредитом позичальник зобов`язаний забезпечити своєчасну та в належному розмірі сплату процентів за процентною ставкою (далі - базова процентна ставка), яка є змінюваною, розмір якої розраховується та встановлюється на відповідний період кредитування за цим договором із застосуванням такої формули: БПС = Індекс UIRD (Зт) + маржа.

Згідно з п. 3.5.2 кредитного договору на момент укладення договору, з урахування визначеного на таку дату індексу UIRD (Зт) та із застосуванням формули, передбаченої пп. 3.5.1. цього договору, розмір базової процентної ставки становить 17,60 % річних, який підлягає застосування для визначення зобов`язання позичальника зі сплати процентів до моменту першого перегляду (зміни) розміру такої базової процентної ставки у відповідності до пп. 3.5.3. цього договору.

Відповідно до п.3.5.3 перегляд базової процентної ставки та зміна її розміру (збільшення чи зменшення, якщо це є наслідком застосування формули, передбаченої п. 3.5.1 кредитного договору) здійснюється банком кожного календарного кварталу в період з 01 по 07 число першого місяця такого календарного кварталу, починаючи з дати укладення цього Договору до повного виконання позичальником зобов`язань за цим договором. При цьому застосовується індекс UIRD (Зш), який визначається для відповідної дати, а саме станом на: « 01» січня, « 01» квітня, « 01» липня та « 01» жовтня відповідного року (далі - Дата перегляду процентної ставки).

Сторони дійшли згоди, що у випадках, коли розрахований згідно наведеної в пп. 3.5.1. договору формули розмір базової процентної ставки становитиме значення, яке перевищує 30% річних базова процентна ставка нараховуватиметься в розмірі 30 % річних (далі - максимальна процентна ставка).

Банк інформує позичальника про розмір базової процентної ставки, розрахований банком внаслідок здійснення ним у відповідності до умов цього договору перегляду базової процентної ставки. З цією метою банк протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів, що слідують за датою перегляду процентної ставки, направляє відповідне повідомлення (в порядку, визначеному п. 8.4. цього договору) в якому зазначається встановлений розмір базової процентної ставки, який підлягає застосуванню у відповідному періоді (календарному кварталі).

У відповідності до п. 3.16. кредитного договору позичальник зобов`язаний забезпечити своєчасну сплату банку процентів в порядку та розмірах, визначених цим договором.

Водночас, відповідач-1 не виконував взяті на себе зобов`язання по кредитному договору, а саме з 13.09.2023, що призвело до виникнення простроченої заборгованості зі сплати процентів за користування кредитом у розмірі 27 251,41 грн.

Відповідно до частини першої статті 553 Цивільного кодексу України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.

Частинами першою та другою статті 554 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя.

Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.

Також судом враховано, що банк повідомляв боржника, заставодержателя та поручителя про розмір простроченої заборгованості та встановлював строк для погашення заборгованості.

Зокрема, 18.02.2025 банк звернувся до ФОП Багуляка Сергія Анатолійовича та ТОВ «КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС» з повідомленнями про необхідність погашення простроченої заборгованості з пропозицією про добровільне врегулювання.

В подальшому, 07.04.2025 банк звернувся до ФОП Багуляка Сергія Анатолійовича з повідомленням про порушення забезпечених заставою зобов`язань за договором кредитної лінії №944-ДК від 14.09.2022.

Дані повідомлення було залишено відповідачами без відповіді та належного реагування.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно із статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 ст. 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок заборгованості, Господарський суд міста Києва дійшов висновку про те, що невиплаченої суми кредиту є арифметично вірним.

Матеріалами справи підтверджується наявність у відповідачів солідарного грошового зобов`язання по сплаті на користь позивача заборгованості за кредитом у розмірі 266 672,00 грн та 27 251,41 грн процентів за користування кредитом на підставі кредитного договору та договору поруки.

Вказана заборгованість не спростована, доказів її погашення не надано.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідачами обставин, з якими чинне законодавство пов`язує можливість звільнення його від відповідальності за порушення зобов`язання, не наведено.

За таких обставин, позовні вимоги Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" до Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" про солідарне стягнення з Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" на користь Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" заборгованість за кредитним договором №944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 293 923,41 грн, з яких: 266 672,00 грн - загальна сума заборгованості за простроченим кредитом та 27 251,41 грн - проценти за користування кредитом є правомірними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Щодо вимог позивача про звернення стягнення на предмет застави за договором застави транспортних засобів № 1722-ДК від 14.09.2022, а саме: на Спеціалізований вантажний фургон, марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в., котрий належить на праві власності Багуляку Сергію Анатолійовичу, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 14.09.2022 в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між банком та Багуляком Сергієм Анатолійовичем було укладено договір застави транспортних засобів №1722-ДК, відповідно до умов якого заставодавець, з метою забезпечення належного виконання зобов`язання, що випливає з кредитного договору, передає в заставу, а цим приймає в заставу в порядку і на умовах, визначених у цьому договорі, предмет застави, що належить заставодавцю на праві власност(п. 1.1 договору застави).

Відповідно до п. 1.3. договору застави предметом застави за цим договором є транспортний засіб, зазначений в додатку №1 до цього договору.

Згідно з додатком 1 до договору застави наведена характеристика майна, яке є предметом застави, правовстановлюючими документами якого є свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, а саме: Спеціалізований вантажний фургон марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в.

Відповідно положень ст. 589 Цивільного кодексу України у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.

При цьому з приписами вказаної статті кореспондуються норми ст. 19 Закону України "Про заставу", згідно якого за рахунок заставленого майна заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих прострочкою виконання (а у випадках, передбачених законом чи договором, - неустойку), необхідні витрати на утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заставу" в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 20 Закону України "Про заставу" визначено, що заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, якщо в момент настання терміну виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, воно не буде виконано, якщо інше не передбачено законом чи договором; якщо предмет одного договору застави складають дві або більше речей (два чи більше прав), стягнення може бути звернено на всі ці речі (права) або на будь-яку з речей (на будь-яке з прав) за вибором заставодержателя.

Відповідно до ч. 1 ст. 590 Цивільного кодексу України звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 2 Закону України "Про заставу" визначаються основні положення про заставу. Відносини застави, не передбачені цим Законом, регулюються іншими актами законодавства України.

Згідно ст. 20 Закону України "Про заставу" заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, якщо в момент настання терміну виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, воно не буде виконано, якщо інше не передбачено законом чи договором. Звернення стягнення на заставлене майно здійснюється за рішенням суду або третейського суду, на підставі виконавчого напису нотаріуса, якщо інше не передбачено законом або договором застави. Реалізація заставленого майна, на яке звернено стягнення, провадиться державним виконавцем, приватним виконавцем на підставі виконавчого листа суду або наказу господарського суду, або виконавчого напису нотаріусів у встановленому порядку, якщо інше не передбачено цим Законом чи договором.

З огляду на законодавче визначення поняття застави та правові наслідки невиконання зобов`язання, заставодавець несе відповідальність перед заставодержателем за виконання боржником основного зобов`язання в межах вартості предмета застави.

В постанові Верховного Суду від 11.03.2020 року у справі № 910/17648/18 визначено, що зазначена відповідальність заставодавців не обмежена саме вартістю предмета застави, визначеною сторонами у відповідних договорах застави, адже початкова ціна предмета застави для його продажу з публічних торгів, відповідно до вимог ч. 2 ст. 591 Цивільного кодексу України, визначається в порядку, встановленому договором або законом, зокрема, може бути визначена в рішенні суду (тобто обов`язкове визначення вартості не передбачається у рішенні суду).

Згідно з частиною першою статті 576 Цивільного кодексу України предметом застави може бути будь-яке майно (зокрема річ, цінні папери, майнові права), що може бути відчужене заставодавцем і на яке може бути звернене стягнення.

Статтею 589 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до положень статті 590 Цивільного кодексу України звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом. У разі часткового виконання боржником зобов`язання, забезпеченого заставою, право звернення на предмет застави зберігається в первісному обсязі.

Згідно з частиною 1 статті 21 Закону України "Про заставу" реалізація заставленого майна здійснюється шляхом його продажу на аукціонах (публічних торгах), у тому числі у формі електронних торгів, якщо інше не передбачено договором, а державних підприємств та відкритих акціонерних товариств, створених у процесі корпоратизації, всі акції яких перебувають у державній власності, - виключно з аукціонів (публічних торгів).

Згідно з п. 3.1.3 договору застави заставодержатель має право самостійно обирати спосіб звернення стягнення на предмет застави.

Враховуючи, що матеріали справи не містять доказів виконання відповідачем-1 зобов`язань за кредитним договором №944-Д від 14.09.2022 року, то в силу приписів ст. 589 Цивільного кодексу України, ст. 20 Закону України "Про заставу", ст. 23 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" у позивача виникло право задовольнити свої вимоги за рахунок переданого в заставу майна шляхом звернення стягнення.

Відповідно до ст. 25 Закону України "Про задоволення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження в рішенні суду зазначаються: 1) загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті обтяжувачу з вартості предмета забезпечувального обтяження; 2) опис рухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги обтяжувача; 3) заходи щодо забезпечення збереження предмета забезпечувального обтяження або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; 4) спосіб реалізації предмета забезпечувального обтяження шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням однієї з процедур, передбачених статтею 26 цього Закону; 5) пріоритет та розмір вимог інших обтяжувачів, на користь яких встановлено зареєстроване обтяження, які підлягають задоволенню з вартості предмета забезпечувального обтяження; 6) початкова ціна предмета забезпечувального обтяження для його подальшої реалізації на публічних торгах у порядку виконавчого провадження.

Згідно зі ст. 26 Закону України "Про задоволення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" обтяжувач має право на власний розсуд обрати один із таких позасудових способів звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження: 1) передача рухомого майна, що є предметом забезпечувального обтяження, у власність обтяжувача в рахунок виконання забезпеченого обтяженням зобов`язання в порядку, встановленому цим Законом; 2) продаж обтяжувачем предмета забезпечувального обтяження шляхом укладення договору купівлі-продажу з іншою особою-покупцем або на публічних торгах; 3) відступлення обтяжувачу права задоволення забезпеченої обтяженням вимоги у разі, якщо предметом забезпечувального обтяження є право грошової вимоги; 4) переказ обтяжувачу відповідної грошової суми, у тому числі в порядку договірного списання, у разі, якщо предметом забезпечувального обтяження є гроші, майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку, або цінні папери; 5) реалізація заставленого майна на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Так, у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження в рішенні суду зазначається, в тому числі, спосіб реалізації предмета забезпечувального обтяження зокрема шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням однієї з процедур, передбачених статтею 26 цього Закону.

Частиною першою статті 591 ЦК України встановлено, що реалізація предмета застави, на який звернене стягнення, провадиться шляхом його продажу з публічних торгів, якщо інше не встановлено договором або законом. Порядок реалізації предмета застави з публічних торгів встановлюється законом. Частиною другою цієї ж статті визначено, що початкова ціна предмета застави для його продажу з публічних торгів визначається в порядку, встановленому договором або законом. Якщо звернення стягнення здійснюється за рішенням суду, суд у своєму рішенні може визначити початкову ціну предмета застави.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Підсумовуючи викладені вище фактичні обставини, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства та матеріалів справи в цілому, з огляду на відсутність в матеріалах справи доказів виконання відповідачами зобов`язань за кредитним договором №944-Д від 14.09.2022 та встановлене в договорі застави транспортних засобів №1722-ДК право заставодавця звернути стягнення на предмет застави, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про звернення стягнення на предмет застави є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Таким чином, зважаючи на вищенаведене, позовні вимоги Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Будь-які подані учасниками процесу докази (в тому числі, зокрема, й стосовно інформації у мережі Інтернет) підлягають оцінці судом на предмет належності і допустимості. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Що ж до належності доказів, то нею є спроможність відповідних фактичних даних містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи.

Надаючи оцінку доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

Відповідно до частини четвертої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідачів порівну.

Керуючись ст.ст. 86, 129, 233, 236-240, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути солідарно з Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" (40014, м. Суми, вул. Олеся Олександра, 2; ідентифікаційний код 43012035) на користь Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (58013, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 244, ідентифікаційний код 09356307) на рахунок, відкритий у філії - Чернівецьке обласне управління AT "Ощадбанк" НОМЕР_2 , МФО 356334, код 09356307 заборгованість за кредитом у розмірі 266 672 (двісті шістдесят шість тисяч шістсот сімдесят дві) грн 00 коп. та проценти за користування кредитом у розмірі 27 251 (двадцять сім тисяч двісті п`ятдесят одна) грн 41 коп.

3. В рахунок погашення заборгованості звернути стягнення на предмет застави за договором застави транспортних засобів №1722-ДК від 14.09.2022, а саме: на Спеціалізований вантажний фургон марки NISSAN E-NV 200, р/н НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , 2015 р.в., котрий належить на праві власності Багуляку Сергію Анатолійовичу ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ). Визначити спосіб реалізації предмету застави шляхом продажу на електронних аукціонах (торгах) у межах процедури виконавчого провадження. Початкову ціну продажу предмета застави визначити на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна у межах процедури виконавчого провадження. За рахунок коштів, отриманих від реалізації предмету застави, у встановленому законом порядку, задовольнити в повному обсязі вимоги акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (рахунок НОМЕР_2 у філії - Чернівецьке обласне управління AT «Ощадбанку», МФО 356334, код 09356307) за договором кредитної лінії №944-ДК від 14.09.2022 у розмірі 293 923 (двісті дев`яносто три тисячі дев`ятсот двадцять три) грн 41 коп.

4. Стягнути з Фізичної особи - підприємця Багуляка Сергія Анатолійовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (58013, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 244, ідентифікаційний код 09356307) судовий збір у розмірі 4 408 (чотири тисячі чотириста вісім) грн 85 коп.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "КАРАВАН-ЕКСІМ ПЛЮС" (40014, м. Суми, вул. Олеся Олександра, 2; ідентифікаційний код 43012035) на користь Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (58013, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 244, ідентифікаційний код 09356307) судовий збір у розмірі 4 408 (чотири тисячі чотириста вісім) грн 85 коп.

6. Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено 24.10.2025

Суддя І.О. Андреїшина