ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"13" жовтня 2025 р. Справа№ 911/2031/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Буравльова С.І.

Алданової С.О.

за участю секретаря судового засідання: Замай А.О.,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Желіховський В.М.

від відповідача: Буняк Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ"

на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.07.2025

у справі №911/2031/25 (суддя Смірнов О.Г.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕЛІ-ФЛАЙ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ"

про стягнення 957 076,83 грн,

В С Т А Н О В И В :

Рух справи

20.06.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю "ГЕЛІ-ФЛАЙ" звернулося до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ" про стягнення 957 076,83 грн.

Позовна заява обґрунтована частковим невиконанням зі сторони Відповідача свого обов`язку щодо проведення розрахунку за отриманий товар відповідно до Договору на поставку № ГФ-01/02/2024-СОТ від 01.02.2024 (надалі - Договір) на суму 682 080,00 грн та нарахованими за невчасний розрахунок сумами пені, трьох процентів річних та інфляційних, що разом становить суму позовних вимог у 957 076,83 грн.

Позивач також просив суд здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У своїй позовній заяві, ТОВ "ГЕЛІ-ФЛАЙ", скориставшись правом, наданим частиною 2 статті 171 та частиною 1 статті 249 ГПК України, просив суд розгляд даної справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням розміру позовних вимог, наявністю одного договору, за яким виник борг, усіх первинних документів та відсутністю обставин, що б ускладнювали такий розгляд.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.07.2025 відкрито провадження у справі. Також, суд, проаналізувавши зміст поданої позовної заяви та заявлених в ній вимог, враховуючи характер спірних правовідносин, зважаючи на ціну позову та клопотання позивача, дійшов висновку, що справа №911/2031/25 є справою незначної складності та є малозначною, а тому наявна можливість розгляду справи №911/2031/25 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Суд запропонував відповідачу не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати заяву із запереченнями щодо розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

16.07.2025 через систему "Електронний суд" відповідач подав заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, в яких просив суд згідно п. 2 ч. 4 ст. 250 ГПК України постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

18.07.2025 позивач подав письмові заперечення щодо заяви відповідача та просив суд продовжувати здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.07.2025 у справі №911/2031/25 клопотання відповідача від 16.07.2025 із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження повернуто без розгляду відповідачу.

Місцевий суд виходив з того, що з доданої до клопотання із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження представника Буняка Ю.І. на представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ" (довіреність від 20.06.2025), виданої у порядку передоручення) неможливо встановити її відповідність вимогам чинного законодавства. Строк дії довіреності, виданої за передорученням, не може перевищувати строку дії основної довіреності, на підставі якої вона видана. Також, у довіреності, виданій у порядку передоручення, мають бути вказані дата і місце посвідчення основної довіреності. Проте, такі відомості відсутні у тексті довіреності від 20.06.2025.

Враховуючи, що клопотання із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження подано без додержання вимог ч. 2 ст. 165, ч. 2 ст. 170 ГПК України, суд повернув його заявнику без розгляду на підставі ч. 4 ст. 170 ГПК України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з цією ухвалою суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати та направити справу для розгляду заперечень відповідача проти спрощеного провадження до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що:

- суд не повно дослідив обставини, а саме спосіб та особливості формування електронної довіреності в системі Електронний суд, що мало значення для справи;

- суд першої інстанції не правильно застосував норми матеріального права, а саме не застосував ч. 1 та ч. 3 ст. 92 ЦК України, а також порушив норми процесуального права - п.1 ч.1 ст.60 ГПК України, що призвело до неправильного вирішення справи;

- судом не враховано особливості роботи Електронного суду та висновки Верховного суду про те, що доручення, сформоване за допомогою підсистеми "Електронний суд", як електронний документ, не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді.

Заперечення позивача

У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначив, що ухвала Господарського суду Київської області прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, просить залишити її без змін, а у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2025 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Демидова А.М., Буравльов С.І.

Згідно п. 17.10 Перехідних положень ГПК України у разі подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції, передбачені пунктами 6, 14 частини першої статті 255 цього Кодексу, до суду апеляційної інстанції передаються всі матеріали.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.08.2025, на підставі п. 17.10 Перехідних положень ГПК України, постановлено витребувати у Господарського суду Київської області матеріали справи №911/2031/25 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги до надходження матеріалів справи.

Після надходження матеріалів справи, на підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 03.09.2025, у зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І., який входить до складу колегії суддів, у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №911/2031/25.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2025, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Демидова А.М., Євсіков О.О.

Щодо підстав для порушення апеляційного провадження

Апелянт оскаржує ухвалу суду першої інстанції про повернення без розгляду його клопотання із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно положень ч. 1 ст. 255 ГПК України, серед іншого, окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення заяви заявникові без розгляду (пункти 6, 14 ).

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.09.2025 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ст.ст. 174, 234, 258, 260 ГПК України у зв`язку з відсутністю доказів сплати судового збору. Роз`яснено скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази.

17.09.2024 недоліки апеляційної скарги усунено.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ" на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.07.2025 у справі №911/2031/25. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 13.10.2025. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 06.10.2025 (включно). Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 06.10.2025 (включно). Участь у судовому засіданні для учасників справи не визнано обов`язковою.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.07.2025 відкрито провадження у справі № 911/2031/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕЛІ-ФЛАЙ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ" про стягнення 957 076,83 грн.

В ухвалі про відкриття провадження суд, проаналізувавши зміст поданої позовної заяви та заявлених в ній вимог, враховуючи характер спірних правовідносин, зважаючи на ціну позову та клопотання позивача, дійшов висновку, що ця справа є справою незначної складності та є малозначною, а тому наявна можливість її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

16.07.2025 відповідач звернувся до суду першої інстанції із запереченнями від 16.07.2025 щодо розгляду справи у спрощеному провадженні, в яких, посилаючись на п.2 ч.4 ст.250 ГПК України просив постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. (а.с. 71-74, т. 1)

Ухвалою суду від 23.07.2025 ці зазначені заперечення повернуто відповідачу без розгляду. (а.с. 83-84, т. 1).

25.07.2025 відповідач подав клопотання про розгляд справи у судовому засіданні, в якому, з посиланням на ч.5 ст.252 ГПК України, просить проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. (а.с. 87-88, т. 1).

Також, 28.07.2025 відповідач подав заперечення проти розгляду в спрощеному провадженні, в яких повторно, посилаючись на п.2 ч.4, ч.5 ст.250 ГПК України просив постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. (а.с. 94-97, т. 1).

За результатами розгляду перелічених заяв відповідача, суд першої інстанції ухвалою від 19.08.2025 постановив:

« 1. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження (вх. 10455/25 від 28.07.2025).

2. Клопотання відповідача про розгляд у судовому засіданні (вх. 10410/25 від 25.07.2025) задовольнити.

3. Перейти до розгляду справи № 911/2031/25 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Судове засідання призначити на 04.09.2025 о 14:00.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108.

Електронна адреса Господарського суду Київської області: , телефон: .

4. Явка у судове засідання уповноважених представників сторін обов`язкова.

При направленні у судове засідання уповноважених представників сторін, останнім мати при собі відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України документи, що підтверджують повноваження представників.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

5. Попередити сторони про відповідальність, передбачену ст. 135 ГПК України.

Відповідно до ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 19.08.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.".

Незважаючи на те, що відповідно до цієї ухвали від 19.08.2025 суд першої інстанції задовольнив клопотання відповідача про розгляд у судовому засіданні (вх. 10410/25 від 25.07.2025) та призначив справу для розгляду з повідомленням (викликом) сторін, відповідач в своїй апеляційній скарзі вимагає скасувати ухвалу суду від 23.07.2025 про залишення без розгляду його першого клопотання від 16.07.2025 із запереченнями проти розгляду справи у спрощеному провадженні та просив направити справу в суд першої інстанції для розгляду цих заперечень.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті ухвали

Відповідно до частин першої, другої статті 12 ГПК України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного).

Частинами третьою, четвертою статті 12 ГПК України унормовано, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Водночас, частиною п`ятою зазначеної статті ГПК України встановлено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 247 ГПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 1 ст. 182 ГПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Підготовче засідання у Господарському процесуальному кодексі (ГПК) України - це етап судового провадження, мета якого - остаточно визначити предмет спору, склад учасників та підготувати справу до розгляду по суті.

Згідно ст. 192 ГПК України, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно ч. 4 ст. 250 ГПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. (ч. 6 ст. 250 ГПК України).

Крім того, частинами п`ятою, шостою статті 252 ГПК України унормовано, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При цьому суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З матеріалів справи №911/2031/25 вбачається, що після постановлення судом першої інстанції ухвали від 23.07.2025 про залишення без розгляду клопотання відповідача, останній 25.07.2025 подав нове клопотання (вх. 10410/25), у якому на підставі ч. 5 ст. 252 ГПК України просив проводити розгляд справи в судовому засідання з повідомлення (викликом) сторін. (а.с.87).

28.07.2025 відповідач подав наступну заяву (заперечення) проти розгляду справи у спрощеному провадженні (вх.10455/25), у якій просив постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засідання. (а.с.94-97).

Зазначені клопотання розглянуті судом першої інстанції.

Як вже зазначено, ухвалою від 19.08.2025 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача (вх.10455/25 від 28.07.2025) про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Разом з цим суд задовольнив клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні (вх. 10410/25 від 25.07.2025 ) та постановив перейти до розгляду справи № 911/2031/25 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання було призначене на 04.09.2025 о 14:00. (а.с.142-143). Ця ухвала отримана апелянтом 20.08.2025. (а.с. 145).

Враховуючи те, що суд першої інстанції розглянув клопотання відповідача від 25.07.2025 та 28.07 2025 та остаточно вирішив питання про порядок розгляду справи, ухвала суду від 23.07.2025 про залишення без розгляду першої заяви (клопотання) відповідача від 16.07.2025 з цього ж питання вичерпала свою дію та не є актуальною. Незважаючи на ці обставини, представник відповідача наполягав на апеляційному перегляді цієї ухвали, а у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції він вимагав, її скасувати та направити справу до суду першої для вирішення його заяви (клопотання) від 16.07.2025. Отже представник відповідача відповідно до пункту 2 прохальної частини апеляційної скарги наполягав на вирішення його клопотання повторно, по питанню, яке на цей час вже було вирішено судом за відсутності інших підстав або нових обставин.

Зазначені дії представника відповідача не відповідають положенням ч. 1 ст. 43 ГПК України, відповідно до якої учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пункт 1 частини 2 цієї статті встановлює, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Надаючи правову оцінку процесуальним діям представника відповідача - Буняка Юрія Ігоровича у викладеній ситуації колегія дійшла висновку, вони мають ознаки зловживання процесуальними правами дії, та суперечать завданню господарського судочинства, оскільки вони спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи, адже до порушення апеляційного провадження за скаргою на ухвалу, яка втратила свою актуальність, відповідач був повідомлений про те, що судом першої інстанції розглянув по суті повторно подані ним клопотання з цього ж питання, та ухвалив з цього приводу відповідне судове рішення. При цьому відповідачу була надана можливість безпосередньо у судовому засіданні здійснювати захист своїх прав. Судове засідання по справі було призначене судом на 04.09.2025 з повідомленням (викликом) сторін. Про призначення справи до розгляду у судовому засіданні відповідач був повідомлений завчасно та належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (ухвали суду від 19.08.2025 по справі №911/2031/25. (а.с. 145).

Суд не може допускати, щоб формальне право на апеляційний розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, яка наразі втратила свою актуальність та фактично вичерпала свою дію, переважало над правом іншої сторони щодо своєчасного розгляду справи.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності суд апеляційної інстанції визнає зловживанням процесуальними правами дії представника відповідача - Буняка Юрія Ігоровича щодо апеляційного оскарження ухвали, яка втратила свою актуальність та вичерпала свою дію, з вимогою апеляційної скарги повторно розглянути його клопотання (заяву) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Колегія звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України від 02 грудня 2010 року № 16652/04) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України від 10 січня 2011 року № 26976/06).

Колегія суддів, зважаючи на те, що завдання господарського судочинства превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, констатує, що жодне з положень Господарського процесуального кодексу України не може тлумачитись як таке, що дозволяє подавати аналогічні заяви (клопотання) з тих самих питань та підстав, які вже розглянуті судом та залишені без задоволення. Тим більше це стосується випадків, коли внаслідок подання таких скарг тривалість основного провадження буде несумісне з вимогою "розумного строку" відповідно до статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює таке: "Кожен при визначенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків ... має право на ... судовий розгляд упродовж розумного строку...".

Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення у справах "Скордіно проти Італії (№1)" (Scordino v. Italy (no. 1)) [Велика Палата], заява № 36813/97, п. 183, і "Сюрмелі проти Німеччини" (Sьrmeli v. Germany) [Велика Палата], № 75529/01, п.129).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи за практикою ЄСПЛ є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (справа "Смірнова проти України", заява N 36655/02, рішення від 08.11.2005, пункти 66, 69). Нездатність суду ефективно протидіяти зловживанням особи, яка взагалі не є учасником справи, тим більше може призвести до порушення частини 1 статті 6 даної Конвенції.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 43 ГПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

З огляду на наведене, та керуючись положеннями п. 1 ч. 2 ст. 43 ГПК України колегія суддів визнає зловживанням процесуальними правами дії представника відповідача - Буняка Юрія Ігоровича пов`язані з оскарження ухвали суду, яка вичерпала свою дію та не є актуальною у зв`язку із подальшим вирішенням судом питання порядку розгляду справи за відповідними клопотаннями цього представника відповідача, та дії, пов`язані з вимогою повторного розгляду його заяви (клопотання) по питанню, яке фактично вже вирішено судом за відсутності інших підстав або нових обставин. Колегія вважає, що ці дії представника відповідача спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи та суперечать завданню господарського судочинства.

Керуючись ч. 3 ст. 43 ГПК України колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ" на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.07.2025 у справі №911/2031/25 без розгляду.

Керуючись статтями 43, 234 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "СОТИ" на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.07.2025 у справі №911/2031/25 залишити без розгляду.

Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано, - 01.11.2025.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді С.І. Буравльов

С.О. Алданова