ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. ЧернівціСправа № 926/2121/25

За позовом Керівника Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України, місто Київ;

Чернівецької обласної військової адміністрації, м. Чернівці

до Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном

Суддя О.В. Гончарук

Секретар судового засідання Медвідчук І.В.

Представники сторін:

від позивача 1 не з`явився;

від позивача 2 Бельмега С.С. (самопредставництво);

від відповідача не з`явився.

у судовому засіданні брав участь прокурор Кацап-Бацала Ю.М.

Обставини справи: Керівник Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України, Чернівецької обласної військової адміністрації звернувся до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати рішення Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, а саме: рішення 23 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 30.03.2022 № 82-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Козьмодем`янівська церква, Успенський Собор Старообрядців у с. Біла Криниця)» від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Нікольська церква та будівлі релігійної організації (старі та нові келії монастиря) у с. Біла Криниця)», а також рішення 42 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради від 01.09.2023 № 193-042-8/2023 «Про внесння змін до рішення сільської ради від 30.03.2022 № 82-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Козьмодем`янівська церква, Успенський Собор Старообрядців у с. Біла Криниця)», від 01.09.2023 № 192-042-8/2023 «Про внесення змін до рішення сільської ради від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Нікольська церква та будівлі релігійної організації (старі та нові келії монастиря) у с. Біла Криниця);

- скасувати державну реєстрацію взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а саме: будівель Козьмодем`янівської церкви, розташованої по вул. Білокриницька, 24-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20415 від 05.09.2023); Успенського Собору Старообрядців, розташованого по вул. Білокриницька, 28-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20416 від 05.09.2023); Нікольської церкви по вул. Білокриницька, 26-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20414 від 05.09.2023); келії по вул. Білокриницька, 26-Б с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20413 від 05.09.2023).

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 30.06.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 31.07.2025.

« 04» липня 2025 року від позивача 1 через систему «Електронний суд» надійшли пояснення (вх. № 2732).

Ухвалою суду від 31.07.2025 відкладено підготовче засідання на 26.08.2025.

« 20» серпня 2025 року від представника відповідача через систему «Електронний суд» надійшла заява (вх. №3347) про розгляд справи без участі представника відповідача, в якій зазначає що немає заперечень щодо прав держави на вказані культові будівлі та просить суд розглядати справу без участі відповідача.

« 22» серпня 2025 року від представника позивача 2 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання (вх.№2788) про відкладення підготовчого засідання, в якому просить відкласти підготовче засідання у зв`язку із перебуванням представника позивача у щорічній відпустці.

Ухвалою суду від 26.08.2025 продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 16.08.2025.

« 16» вересня 2025 року від позивача 2, через систему «Електронний суд» надійшло клопотання (вх. № 3722) про проведення даного підготовчого засідання без участі його представника.

Ухвалою суду від 16.09.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 07.10.2025.

У судовому засіданні 07.10.2025 оголошено перерву до 21.10.2025.

У судовому засіданні 21.10.2025 прокурор та представник позивача 2 наполягає на задоволенні позову з підстав зазначених у позовній заяві, відповідач явку свого представника не забезпечив, що у зв`язку із наявною в матеріалах справи заявою не перешкоджає проведенню даного судового засідання.

Заслухавши прокурора та представника позивача 1, розглянувши подані прокурором та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, дослідивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд встановив.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.01.2023 № 49 затверджено Перелік об`єктів культурної спадщини національного значення, які вносяться до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, відповідно до якого будівлі церкви ХVІІІ століття, розміщеної по вул. Білокриницька, 24-А, та Собору старообрядців, розміщеного по вул. Білокриницька, 28-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, як пам`ятки архітектури.

Рішенням 23 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 30.03.2022 № 82-023-8/2022 взято на облік безхазяйне майно, а саме: Козьмодем`янівська церква та Успенський Собор Старообрядців у с. Біла Криниця. Рішенням 23 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 взято на облік безхазяйне майно, а саме: Нікольська церква та будівлі релігійної організації (старі та нові келії монастиря) у с. Біла Криниця. Рішенням виконавчого комітету Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 08.08.2023 № 132 об`єкту нерухомого майна - Успенському Собору Старообрядців присвоєно поштову адресу: Україна, Чернівецька область, Чернівецький район, село Біла Криниця, вул. Білокриницька, 28-А.

Рішенням виконавчого комітету Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 08.08.2023 № 133 об`єкту нерухомого майна Козьмодем`янівській церкві присвоєно поштову адресу: Україна, Чернівецька область, Чернівецький район, село Біла Криниця, вул. Білокриницька, 24-А. Рішенням виконавчого комітету Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 08.08.2023 № 134 об`єкту нерухомого майна - Нікольській церкві присвоєно поштову адресу: Україна, Чернівецька область, Чернівецький район, село Біла Криниця, вул. Білокриницька, 26-А.

Рішенням виконавчого комітету Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 08.08.2023 № 135 об`єкту нерухомого майна будівлям релігійної організації Чернівецького району Чернівецької області присвоєно поштову адресу: Україна, Чернівецька область, Чернівецький район, село Біла Криниця, вул. Білокриницька, 26-Б.

Разом з тим, келії є приналежними до Успенського Собору Старообрядців, який перебуває у користуванні чоловічого Білокриницького монастиря руської православної старообрядницької церкви, про що вказано у акті обстеження нерухомого майна від 30.03.2022 та у рішеннях Кам`янецької сільської ради від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 та від 01.09.2023 № 192-042-8/2023 (зазначені як келії монастиря).

На підставі клопотання Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 24.03.2024 № 367 комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації Глибоцької селищної ради» розроблено технічні паспорти на Козьмодем`янівську церкву, розташовану по вул. Білокриницькій, 24-А, Нікольську церкву по вул. Білокриницькій, 26-А, будівлю релігійної організації (келії монастиря) по вул. Білокриницькій, 26-Б та Успенський Собор Старообрядців, розташований по вул. Білокриницькій, 28-А в с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області.

Рішенням 42 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради від 01.09.2023 № 193 042-8/2023 внесено зміни до рішення сільської ради від 30.03.2022 № 82-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Козьмодем`янівська церква, Успенський Собор Старообрядців у с. Біла Криниця), відповідно до якого п. 1 рішення викладено в наступній редакції:- 1.1.Взяти на облік безхазяйне майно, яке розташоване за адресою: Чернівецька область, Чернівецький район, Кам`янецька територіальна громада, с. Біла Криниця, вул. Білокриницька, 28 А, а саме: Успенський Собор Старообрядців, убиральня, господарська будівля, келія, господарська будівля, келія, господарська будівля, колодязь, огорожа, вимощення;- 1.2. Взяти на облік безхазяйне нерухоме майно, яке розташоване за адресою Чернівецька область, Чернівецький район, Кам`янецька територіальна громада, с. Біла Криниця, вул. Білокриницька, 24-А, а саме: Козьмодем`янівська церква, господарська будівля, убиральня, огорожа, вимощення.

Рішенням 42 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради від 01.09.2023 № 192 042-8/2023 внесено зміни до рішення сільської ради від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Нікольська церква, будівлі релігійної організації (старі та нові келії монастиря), відповідно до якого п. 1 рішення викладено в наступній редакції:- 1.1.Взяти на облік безхазяйне майно, яке розташоване за адресою: Чернівецька область, Чернівецький район, Кам`янецька територіальна громада, с. Біла Криниця, вул. Білокриницька, 26 А, а саме: Нікольська церква, господарська будівля, колодязь, огорожа, вимощення;- 1.2. Взяти на облік безхазяйне нерухоме майно, яке розташоване за адресою: Чернівецька область, Чернівецький район, Кам`янецька територіальна громада, с. Біла Книниця, вул. Білокриницька, 26-Б, а саме: келія, господарська будівля, огорожа, колодязь інженерних мереж, вимощення.

На підставі вищевказаних рішень до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна: - будівля Козьмодем`янівської церкви літ.А площею 273,3 кв.м., господарської будівля літ.Б площею 17,9 кв.м., убиральня літ.В, огорожа № 1, 2, вимощення № 3, розташовані по вул. Білокриницька, 24-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20415 від 05.09.2023);- будівля Успенського Собору Старообрядців літ.А площею 845,9 кв.м., убиральня літ.Б,Ж, господарська будівля літ.В площею 13,9 кв.м., келія літ.Г площею 67,8 кв.м., келія літ.Е площею 51,4 кв. м., господарська будівля літ.Д площею 6,7 кв. м., келія літ.И площею 261,3 кв.м., господарська будівля літ.Є, господарська будівля літ.З площею 11 кв.м., колодязь №1, огорожа № 2,3, вимощення №4, розташовані по вул. Білокриницька, 28-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20416 від 05.09.2023);- Нікольська церква літ.А площею 169,4 кв.м., господарська будівля літ.Б площею 44,3 кв.м., колодязь №1, огорожа № 2-3, вимощення №4, розташовані по вул. Білокриницька, 26-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20414 від 05.09.2023);- келія літ.А площею 265,2 кв.м., господарська будівля літ.Б площею 22,2 кв.м., огорожі № 1-4, колодязь №5, вимощення №6, розташовані по вул. Білокриницька, 26-Б с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області (номер запису про взяття на облік 20413 від 05.09.2023).

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти (частина 2 стаття 11 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до частини 1 та статті 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина 1 статті 328 Цивільного кодексу України).

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (частина 2 статті 328 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 та статті 395 Цивільного кодексу України речовими правами на чуже майно є: 1) право володіння; 2) право користування (сервітут); 3) право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); 4) право забудови земельної ділянки (суперфіцій). Законом можуть бути встановлені інші речові права на чуже майно.

Відповідно до частини 1 статті 398 Цивільного кодексу України право володіння виникає на підставі договору з власником або особою, якій майно було передане власником, а також на інших підставах, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 401 Цивільного кодексу України право користування чужим майном (сервітут) може бути встановлене щодо земельної ділянки, інших природних ресурсів (земельний сервітут) або іншого нерухомого майна для задоволення потреб інших осіб, які не можуть бути задоволені іншим способом.

Право користування чужим майном може бути встановлено щодо іншого нерухомого майна (будівлі, споруди тощо) (частина 4 статті 404 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 133 Господарського кодексу України основу правового режиму майна суб`єктів господарювання, на якій базується їх господарська діяльність, становлять право власності та інші речові права - право господарського відання, право оперативного управління.

Право господарського відання є речовим правом суб`єкта підприємництва, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою власника у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законами (частина 1 статті 136 Господарського кодексу України).

Правом оперативного управління у цьому Кодексі визнається речове право суб`єкта господарювання, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених цим Кодексом та іншими законами, а також власником майна (уповноваженим ним органом) (частина 1 статті 137 Господарського кодексу України).

Права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону (частина та 4 статті 334 Цивільного кодексу України).

Право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації (стаття 182 Цивільного кодексу України).

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, врегульовані Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 2 цього Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Частиною 1 статті 178 Цивільного кодексу України передбачено, що об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту або не обмежені в обороті.

Відповідно до частини 2 статті 178 Цивільного кодексу України види об`єктів цивільних прав, перебування яких у цивільному обороті не допускається (об`єкти, вилучені з цивільного обороту), мають бути прямо встановлені у законі. Види об`єктів цивільних прав, які можуть належати лише певним учасникам обороту або перебування яких у цивільному обороті допускається за спеціальним дозволом (об`єкти, обмежено обороноздатні), встановлюються законом.

Порядок державної реєстрації права власності на нерухоме майно на час виникнення спірних правовідносин регулювався Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (далі Порядок).

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом.

Відповідно до Закону Української Радянської Соціалістичної Республіки "Про охорону і використання пам`яток історії та культури" від 13.07.1978 №3600-09 (надалі Закон №3600-09) пам`ятки історії та культури є надбанням народу. Охорона пам`яток важливе завдання державних органів і громадських організацій.

Відповідно до статті 1 Закону №3600-09 пам`ятками історії та культури є споруди, пам`ятні місця і предмети, зв`язані з історичними подіями в житті народу, розвитком суспільства і держави, твори матеріальної і духовної творчості, які становлять історичну, наукову, художню чи іншу культурну цінність. Усі пам`ятки історії та культури, які знаходяться на території Української РСР, охороняються державою.

Відповідно до статті 4 Закону №3600-09 пам`ятки історії та культури перебувають у власності держави, а також колгоспів, інших кооперативних організацій, їх об`єднань, громадських організацій і в особистій власності громадян. Всі виявлені на території Української РСР об`єкти, що становлять історичну, наукову, художню чи іншу культурну цінність і не мають власника або власник яких невідомий чи в силу закону втратив на них право, переходять у власність держави, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до статті 5 Закону №3600-09 продаж, дарування або інше відчуження пам`яток історії та культури допускається з обов`язковим попереднім повідомленням державних органів охорони пам`яток. При продажу пам`яток держава має переважне право купівлі.

Відповідно до статті 21 Закону №3600-09 будинки і споруди, віднесені до пам`яток історії та культури, надаються в користування державним, кооперативним, громадським підприємствам, організаціям, установам, а також іншим організаціям і особам виконавчими комітетами обласних, міських (міст республіканського підпорядкування) Рад народних депутатів за погодженням з спеціально уповноваженими державними органами охорони пам`яток. Ставки орендної плати за користування зазначеними будинками і спорудами встановлюються Радою Міністрів Української РСР.

Відповідно до статті 1 Закону УРСР "Про власність" від 07.02.1991 №697-XII власністю народу України є, зокрема, національні, культурні та історичні цінності.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про охорону культурної спадщини" пам`ятками (за винятком пам`яток, відчуження або передача яких обмежується законодавчими актами України) можуть бути відчужені, а також передані власником або уповноваженим ним органом у володіння, користування чи управління іншій юридичній або фізичній особі за наявності погодження відповідного органу охорони культурної спадщини.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" від 18.01.2018 №2269-VIII приватизації не підлягають, зокрема об`єкти права власності Українського народу, майно, що становить матеріальну основу суверенітету України, зокрема об`єкти архітектури національного значення.

Згідно з пунктом 20 частини 2 статті 5 Закону України "Про охоронну культурної спадщини" до повноважень центральних органів виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини належить погодження відчуження або передачі пам`яток національного значення їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

Відповідно до пункту 16 статті 6 Закону України "Про охоронну культурної спадщини" до повноважень інших органів (обласні, районні, державні адміністрації, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради) охорони культурної спадщини належать: погодження відчуження або передачі пам`яток місцевого значення їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

Порядок надання дозволів, погоджень і висновків органами охорони культурної спадщини визначений статтею 6-1 Закону України "Про охоронну культурної спадщини" (у редакції від 14.03.2018), а саме рішення про надання або про відмову в наданні дозволу, погодження чи висновку приймається органом охорони культурної спадщини протягом одного місяця з дня подання фізичною чи юридичною особою відповідних документів у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Міністерство культури та стратегічних комунікацій України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2014 №495, зі змінами, внесеними Постановою КМУ №1066 від 13.09.2024, Міністерство культури та стратегічних комунікацій України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах культури та мистецтв, охорони культурної спадщини, музейної справи, вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей, державної мовної політики, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері кінематографії, відновлення та збереження національної пам`яті.

Пунктом 68 Положення передбачено, що Міністерство культури та стратегічних комунікацій України погоджує відчуження або передачу пам`яток національного значення їх власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

Предмет позову прокурора кореспондується із способами захисту права, які визначені у статті 16 Цивільного кодексу України та статті 20 Господарського кодексу України.

У постанові Верховного Суду від 11.01.2023 у справі №924/820/21 сформовано правовий висновок, за змістом якого серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 Цивільного кодексу України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (стаття 391 Цивільного кодексу України, частина 2 статті 152 Земельного кодексу України). Вказані способи захисту можна реалізувати шляхом подання віндикаційного та негаторного позовів відповідно.

Відсутність або наявність у позивача володіння майном; відсутність або наявність в особи володіння нерухомим майном визначається виходячи з принципу реєстраційного підтвердження володіння; особа, до якої перейшло право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього всі правоможності власника, включаючи право володіння.

У даному випадку позов прокурора є таким, що спрямований на усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпоряджання своїм майном, тобто негаторним.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2020 у справі №372/1684/14-ц вказала, що позовну вимогу про зобов`язання повернути об`єкт права державної власності слід розглядати як негаторний позов (п. 71 постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2018 у справі №504/2864/13-ц, п. 96 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №653/1096/16-ц, п. 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №487/10128/14-ц, п. 97 постанови від 11.09.2019 у справі №487/10132/14-ц).

Власник майна може вимагати усунення порушення його права власності, зокрема, оспорюючи відповідні рішення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, договори або інші правочини, та вимагаючи повернути об`єкт (абз. 5 п. 143 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №487/10128/14-ц).

Висновки Великої Палати Верховного Суду аналогічного змісту також сформульовані у постановах від 22.05.2018 у справі № 469/1203/15-ц, від 28.11.2018 у справі №504/2864/13-ц, від 12.06.2019 у справі №487/10128/14-ц, від 11.09.2019 у справі №487/10132/14-ц.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на важливість принципу superficies solo cedit (збудоване на поверхні слідує за нею). Принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди, хоча безпосередньо і не закріплений у такому вигляді в законі, знаходить вияв у правилах статті 120 ЗК України, статті 377 ЦК України, інших положеннях законодавства (постанови від 04.12.2018 у справі № 910/18560/16 (пункт 8.5), від 03.04.2019 у справі № 921/158/18 (пункт 51), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 37-38), від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19 (пункт 54), від 20.07.2022 у справі № 923/196/20 (пункт 34)).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.09.2020 у справі №804/8836/17 зазначено про те, що спір про скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень має розглядатися як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою. При цьому скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно є належним та ефективним способом захисту позивачем своїх прав та інтересів (постанови Верховного Суду від 29.11.2022 у справі №902/858/15 (902/310/21), від 07.12.2022 у справі №924/144/20, від 31.01.2023 у справі №924/504/20).

Отже, державна реєстрація у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права приватної власності на будівлю церкви за особою, яка не є її належним власником, є перешкодою у реалізації державою речових прав на зазначений об`єкт.

Для забезпечення державі в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України реальної та безперешкодної можливості реалізувати усі правомочності власника на будівлі: Козьмодем`янівської церкви, розташованої по вул. Білокриницька, 24-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, Успенського Собору Старообрядців, розташованого по вул. Білокриницька, 28-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, Нікольської церкви по вул. Білокриницька, 26-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, келії по вул. Білокриницька, 26-Б с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, які є пам`яткою архітектури національного значення, необхідно на підставі статті 16 Цивільного кодексу України усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні майном та на підставі статті 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" скасувати державну реєстрацію взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Культурна спадщина охороняється законом.

Козьмодем`янівська церква, с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, Успенський Собор Старообрядців, с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, Нікольська церква с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області, келії с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області є пам`ятками архітектури національного значення.

До повноважень центральних органів виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини належить погодження відчуження або передачі пам`яток національного значення їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

До повноважень інших органів (обласні, районні, державні адміністрації, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради) охорони культурної спадщини належать: погодження відчуження або передачі пам`яток місцевого значення їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

Порядок надання дозволів, погоджень і висновків органами охорони культурної спадщини визначений у Законі України "Про охоронну культурної спадщини", зокрема рішення про надання або про відмову в наданні дозволу, погодження чи висновку приймається органом охорони культурної спадщини протягом одного місяця з дня подання фізичною чи юридичною особою відповідних документів у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Міністерство культури та стратегічних комунікацій України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах культури та мистецтв, охорони культурної спадщини, музейної справи, вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей, державної мовної політики, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері кінематографії, відновлення та збереження національної пам`яті.

Міністерство культури та стратегічних комунікацій України погоджує відчуження або передачу пам`яток національного значення їх власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

З огляду на приналежність до пам`яток культури національного значення будівля церкви мають особливий режим використання та відчуження.

Однією із загальних засад цивільного законодавства є судовий захист цивільного права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Об`єктом судового захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

Одним із способів судового захисту порушеного права є припинення дії, яка порушує право.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За таких обставин, визнання будівель Козьмодем`янівської церкви, Нікольської церкви, Успенського Собору Старообрядців, келії монастиря безхазяйним майном є протиправним, а спірне майно через прийняття Кам`янецькою сільською радою оскаржуваних рішень вибуло з власності держави поза її волею.

Зважаючи на те, що оскаржувані рішення Кам`янецької сільської ради прийняті щодо нерухомого майна, яке за законом належить державі, в тому числі щодо нерухомих пам`яток архітектури, які відносяться до культурної спадщини України, такі рішення суперечать не тільки законодавству, що встановлює та регулює порядок здійснення права власності, в тому числі Цивільному кодексу України, а й нормам Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Тож, враховуючи те, що визнання відповідачем позову відповідає вимогам статті 191 Господарського процесуального кодексу України та такі дії останнього не суперечать законодавству та не порушують прав і охоронюваних законом інтересів інших осіб, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 130 Господарського процесуального кодексу України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи що відповідачем до початку розгляду справи по суті визнано позов, приймаючи до уваги приписи статті 130 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне повернути Комунальному підприємству з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 2422,4 грн (50%).

При цьому, відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, решта судового збору в сумі 1342 грн покладається на відповідача.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 129, 194, 196, 219, 222, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позов Керівника Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України; Чернівецької обласної військової адміністрації до Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном задовольнити.

2. Усунути перешкоди державі в особі Міністрерства культури та стратегічних комунікацій України та Чернівецької обласної військової адміністрації, у здійсненні права користування та розпорядження майном:

- Визнати незаконними та скасувати рішення 23 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області від 30.03.2022 № 82-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Козьмодем`янівська церква, Успенський Собор Старообрядців у с. Біла Криниця)» від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Нікольська церква та будівлі релігійної організації (старі та нові келії монастиря) у с. Біла Криниця)», а також рішення 42 сесії VІІІ скликання Кам`янецької сільської ради від 01.09.2023 № 193-042-8/2023 «Про внесння змін до рішення сільської ради від 30.03.2022 № 82-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Козьмодем`янівська церква, Успенський Собор Старообрядців у с. Біла Криниця)», від 01.09.2023 № 192-042-8/2023 «Про внесення змін до рішення сільської ради від 30.03.2022 № 81-023-8/2022 «Про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (Нікольська церква та будівлі релігійної організації (старі та нові келії монастиря) у с. Біла Криниця);

- Скасувати державну реєстрацію взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а саме: будівель Козьмодем`янівської церкви, розташованої по вул. Білокриницька, 24-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20415 від 05.09.2023); Успенського Собору Старообрядців, розташованого по вул. Білокриницька, 28-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20416 від 05.09.2023); Нікольської церкви по вул. Білокриницька, 26-А с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20414 від 05.09.2023); келії по вул. Білокриницька, 26-Б с. Біла Криниця Чернівецького району Чернівецької області ( номер запису про взяття на облік 20413 від 05.09.2023).

3. Стягнути з Кам`янецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області на користь Чернівецької обласної прокуратури, код 02910120, банк платника ДКСУ м. Київ, код банку 820172, р/р UA0004946, класифікація видатків бюджету 2800. судвий збір у сумі 2422,4 грн.

4. Повернути Чернівецькій обласній прокуратурі 50% сплаченого судового збору в сумі 2422,4 грн з державного бюджету України на підставі п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", що був сплачений згідно платіжної інструкції № 448 від 08.04.2025.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24.10.2025.

Суддя О.В. Гончарук