ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/14138/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 (головуючий суддя - Буравльов С.І., судді: Шапран В.В., Андрієнко В.В.)

у справі №910/14138/24

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Західенерго"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст обставин справи

1. Акціонерне товариство "ДТЕК Західенерго" (далі за текстом також - АТ "ДТЕК Західенерго") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі за текстом також - НЕК "Укренерго") про зобов`язання виключити 194951,35 МВт/г з актів наданих послуг за період з січня по вересень 2024 року.

2. Господарський суд міста Києва ухвалою від 04.03.2025 у справі №910/14138/24 позовну заяву АТ "ДТЕК Західенерго" залишив без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом також - ГПК), мотивуючи своє рішення тим, що позивач, який ініціював цей позов, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, заявив два клопотання про витребування доказів, однак жодного разу не з`явився у підготовчі засідання та не повідомив про причини своєї неявки.

3. При цьому суд першої інстанції врахував правову позицію Верховного Суду, викладену в постанову від 12.12.2023 у справі №909/811/22, щодо того, що норми, закріплені у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в підготовче або судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду

4. Північний апеляційний господарський суд постановою від 08.04.2025 ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.03.2025 у справі №910/14138/24 скасував, справу передав на розгляд Господарського суду міста Києва.

5. Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд виходив з того, що місцевий господарський суд, який не визнавав явку позивача обов`язковою, (1) не визначив, яким саме чином неявка представника позивача у засідання господарського суду дійсно перешкоджала вирішенню цього спору по суті, зокрема, чи була необхідність надання особисто представником пояснень суду з конкретних питань, які стосуються спірних правовідносин; (2) не вказав про неможливість або наявність істотних перешкод для розгляду спору по суті заявлених вимог відповідно, тобто за наявними в ній матеріалами, враховуючи те, що це було підготовче засідання.

6. Врахувавши правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 08.10.2018 у справі №910/16157/14, стосовно того, що залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 ГПК можливе лише за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані ухвалами суду додаткові матеріали, необхідні для вирішення спору, або його представники не з`явилися на виклик у засідання господарського суду і їх нез`явлення перешкоджає вирішенню спору, апеляційний суд зазначив, що суд першої інстанції (1) не навів наявність обставин, які унеможливлюють проведення подальших підготовчих дій (відкладення підготовчого судового засідання на іншу дату), (2) не зазначив, у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору в цій справі по суті заявлених вимог через неявку представника позивача та (3) не мотивував неможливість або наявність перешкод для розгляду спору за наявними матеріалами.

7. Також апеляційний суд врахував правову позицію Верховного Суду щодо того, що залишення позовної заяви без розгляду може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання (постанова від 19.05.2021 у справі №752/21845/19, а не у справі №752/21843/19, як помилково зазначив апеляційний суд).

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших учасників справи

8. НЕК "Укренерго" звернулось до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 та залишити в силі ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.03.2025 у справі №910/14138/24.

9. Підставою касаційного оскарження скаржник зазначає неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

10. Доводи скаржника зводяться до того, що:

(1) наявна практика Верховного Суду щодо застосування норми статті 226 ГПК, яка:

- не пов`язує можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору чи проведення підготовчого засідання за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду;

- не пов`язує можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містить заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження;

(2) неявка представника у призначене підготовче засідання унеможливлює вирішення судом завдань підготовчого провадження, визначених імперативними нормами статті 177 ГПК, а саме: остаточного визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, а також вирішення питання про підсудність даного спору судам господарської юрисдикції. Наведеними нормами не передбачено й необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

11. АТ "ДТЕК Західенерго" подало пояснення, в яких останнє просить касаційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувану постанову апеляційного суду - без змін.

12. За текстом пояснень позивач стверджує, що:

(1) 21.01.2025 позивач забезпечив явку представника, що підтверджується записом у журналі реєстрації на вході у приміщення суду, проте коли підійшов час судового засідання секретар повідомила про клопотання відповідача, а також про те, що судове засідання не відбудеться, про наступну дату буде повідомлено повісткою;

(2) 11.02.2025 представник позивача також забезпечив явку, що підтверджується записом у журналі реєстрації на вході у приміщення суду, проте його не викликали в призначений час, як стало відомо пізніше судове засідання вже завершилось, причини чому представника не викликали невідомі;

(3) 04.03.2025 представник запізнився в судове засідання, призначене на 09:00 год, так як близько 08:40 год на вулиці біля метро Університет у місті Києві представника позивача зупинили особи, які представились працівниками РТЦК та СП з метою перевірки наявності військовооблікового документа.

13. За цих обставин доводи позивача зводяться до того, що:

(1) в разі неявки позивача у судове засідання суд першої інстанції вправі залишити позовну заяву без розгляду лише за наявності одночасно таких умов: явка представника позивача була визнана судом обов`язковою, позивач не з`явився на виклик у засідання господарського суду, неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору, - з наведенням відповідних мотивів (постанова Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №908/104/18);

(2) залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 ГПК можливе лише за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані ухвалами суду додаткові матеріали, необхідні для вирішення спору, бо його представники не з`явилися на виклик у засідання господарського суду і їх нез`явлення перешкоджає вирішенню спору (постанова Верховного Суду від 08.10.2018 у справі №910/16157/14);

(3) суд першої інстанції не витребовував у позивача жодних документів, в ухвалах від 21.01.2025 та 11.02.2025 зазначив, що явка сторін є необов`язковою, а в оскаржуваній ухвалі не обґрунтував, яким чином неявка представника позивача у підготовче засідання, перешкоджає подальшому руху справи, а саме: не вказав, які саме питання, зазначені у частині другій статті 182 ГПК, не вирішені під час проведення підготовчих засідань у цій справі, та не обґрунтував, яким чином неявка представника позивача у підготовче засідання 04.03.2025 перешкоджала призначенню судового засідання для розгляду справи по суті;

(4) залишивши позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції ухилився від розгляду позову по суті, чим позбавив позивача можливості реалізувати своє право на отримання судового захисту.

Порядок та межі розгляду справи судом касаційної інстанції

14. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2025 для розгляду цієї справи №910/14138/24 визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Кібенко О.Р., Студенець В.І.

15. Розпорядженням заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 23.05.2025 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/14138/24 у зв`язку з відрядженням судді Кібенко О.Р.

16. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.05.2025 для розгляду справи №910/14138/24 визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Баранець О.М., Студенець В.І.

17. Верховний Суд у складі колегії суддів колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Баранець О.М., Студенець В.І. ухвалою від 16.06.2025 клопотання НЕК "Укренерго" про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнив; поновив НЕК "Укренерго" строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 у справі №910/14138/24; відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою НЕК "Укренерго" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 у справі №910/14138/24; перегляд постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 у справі №910/14138/24 вирішив здійснити в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

18. Верховний Суд у складі колегії суддів колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Баранець О.М., Студенець В.І. ухвалою від 08.07.2025 зупинив провадження у справі №910/14138/24, відкрите за касаційною скаргою НЕК "Укренерго" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025, до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справах №367/252/24 та/або №280/5691/24 та оприлюднення в установленому законом порядку повного тексту судового рішення.

19. Верховний Суд у складі колегії суддів колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Баранець О.М., Студенець В.І. ухвалою від 10.10.2025 поновив касаційне провадження у справі №910/14138/24. Повідомив учасників справи, що розгляд справи №910/14138/24 за касаційною скаргою НЕК "Укренерго" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 у справі №910/14138/24, відбудеться в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

20. Розпорядженням заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 27.10.2025 після виходу головуючого судді з відпустки (у відпустці суддя Бакуліна С.В. перебувала з 13.10.2025 до 24.10.2025) призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/14138/24 у зв`язку відпусткою судді Студенця В.І.

21. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.10.2025 для розгляду справи №910/14138/24 визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р.

22. З огляду на наведене, Суд у визначеному складі здійснює розгляд цієї справи в порядку письмового провадження з ухваленням відповідної постанови в розумні строки.

Позиція Верховного Суду

23. Предметом касаційного перегляду в цій справі є постанова апеляційного суду, якою останній скасував ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 ГПК.

24. Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами ГПК.

25. Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 ГПК судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

26. Згідно з частиною першою статті 41 ГПК у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

27. Пункт 2 частини першої статті 42 ГПК визначає, що учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

28. Відповідно до частини другої статті 120 ГПК суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

29. Згідно з частиною четвертою статті 202 ГПК у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

30. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 226 ГПК суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

31. Вирішуючи питання щодо необхідності уточнення висновків щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК, з урахуванням введення в Україні воєнного стану, викладених у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21, остання в постанові від 17.03.2023 у справі 910/17906/21 зазначила таке:

"Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Водночас частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 ГПК України не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Крім того положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак, наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності.".

32. При цьому Суд звертає увагу на те, що постановою від 17.03.2023 у справі №910/17906/21 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду підтвердила свою правову позицію, викладену в постанові від 13.09.2019 у справі №916/3616/15, якою об`єднана палата відступила від висновків щодо застосування положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК, викладених у постановах Касаційного господарського суду від 08.10.2018 у справі №910/16157/14, яку безпідставно врахував суд апеляційної інстанції в цій справі та на яку посилається позивач, від 18.03.2019 у справі №910/1615/16, від 20.11.2018 у справі №908/104/18, на яку посилається позивача в своїх поясненнях, про те, що обов`язковою умовою для залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у судове засідання є неможливість вирішення судом спору по суті за наявними матеріалами справи.

33. З огляду на наведене, апеляційний суд не врахував, що правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави неявки позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

(1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

(2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

(3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

34. Поза увагою апеляційного суду також залишився зміст частини третьої статті 196 ГПК, згідно з якою учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності, з огляду на який (зміст) учасник справи має право:

(1) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

(2) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

35. У контексті наведеного Суд враховує, що об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 18.11.2022 у справі №905/458/21 зазначила, що "аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.".

36. Крім цього, проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в указаній постанові зазначив таке:

"У цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи "імперативна" заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.".

37. Як вбачається з матеріалів справи:

- ухвалою від 09.12.2024 Господарський суд міста Києва прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, вирішив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 21.01.2025;

- 25.12.2024 відповідач у підсистемі "Електронний суд" сформував відзив на позовну заяву та 17.01.2024 - клопотання про відкладення підготовчого засідання;

- у підготовче засідання 21.01.2025 представник позивача (1) не з`явився, (2) причин неявки суду не повідомив, (3) клопотання про розгляд справи за його відсутності не подав.

Суд у вказаному підготовчому засіданні розглянув та задовольнив клопотання відповідача у зв`язку із чим продовжив строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, розгляд справи відклав на 11.02.2025;

- у підготовче засідання 11.02.2025 представник позивача (1) повторно не з`явився, про дату, час та місце проведення засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи від 22.01.2025, (2) причин неявки суду не повідомив, (3) клопотання про розгляд справи за його відсутності не подав.

Суд відклав підготовче засідання на 04.03.2025.

- 28.02.2025 позивач у підсистемі "Електронний суд" сформував додаткові пояснення у справі та 03.05.2025 - клопотання про витребування доказів;

- у підготовче засідання 04.03.2025 представник позивача (1) не з`явився, своїх уповноважених представників не направив, (2) причин неявки суду не повідомив; про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленнями про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи від 12.02.2025, (3) клопотання про розгляд справи за його відсутності не подав.

38. Отже, позивач (представник позивача) (1) тричі не з`явився у підготовче судове засідання, про що свідчать протоколи судових засідань, (2) не повідомив суд першої інстанції про причини неявки і (3) не заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності, хоча позивач зареєстрований в підсистемі "Електронний суд" та має електронні кабінети, що вказує на можливість оперативно повідомити суд про намір взяти участь у судовому засіданні та неможливості представника з`явитись у визначені судом дати та час або ж заявити клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Жодної з наведених процесуальних дій позивач не вчинив.

39. Посилання позивача на те, що (1) 21.01.2025 позивач забезпечив явку представника, що підтверджується записом у журналі реєстрації на вході у приміщення суду, проте коли підійшов час судового засідання секретар повідомила про клопотання відповідача, а також про те, що судове засідання не відбудеться, про наступну дату буде повідомлено повісткою; (2) 11.02.2025 представник позивача також забезпечив явку, що підтверджується записом у журналі реєстрації на вході у приміщення суду, проте його не викликали в призначений час, як стало відомо пізніше судове засідання вже завершилось, причини чому представнику невідомі; (3) 04.03.2025 представник запізнився в судове засідання, призначене на 09:00 год, так як близько 08:40 год на вулиці біля метро Університет у місті Києві представника позивача зупинили особи, які представились працівниками РТЦК та СП з метою перевірки наявності військовооблікового документа, Суд відхиляє з огляду на таке.

40. За матеріалами справи, факт неявки представника позивача в судові засідання 21.01.2025 (призначене на 11:50 год, розпочалось об 11:50 год та закінчилось о 12:00 год), 11.02.2025 (призначене на 12:30 год, розпочалось о 12:44:54 год та закінчилось о 12:47:15 год) та 04.03.2024 (призначене на 09:00 год, розпочалось о 09:06:15 год та закінчилось о 09:14:12 год) зафіксований у відповідних протоколах судових засідань, тоді як позивач, вважаючи що він двічі (21.01.2025 та 11.02.2025) забезпечив явку свого представника, не подав письмових зауважень з приводу неповноти або неправильності відомостей, вміщених у вказаних протоколах судових засідань, як це передбачено статтею 224 ГПК, відповідні відомості щодо неявки його представника позивач не заперечив й при оскарженні ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, а лише наголошував на тому, що забезпечив явку представника 21.05.2025 та 11.02.2025, що підтверджується записами в журналі реєстрації на вході у приміщення суду.

41. Втім інформація Служби судової охорони про те, що в журналі реєстрації відвідувачів містяться записи про відвідування адвокатом Кострець Є.В. 21.01.2025 об 11:40 год та 11.02.2025 о 12:00 год будівлі приміщення Господарського суду міста Києва, на яку посилається позивач, може підтвердити лише факт відвідування представником будівлі суду, а не забезпечення ним явки у відповідні судові засідання у цій справі.

42. Враховуючи наведене, а саме те, що позивач, який був належним чином повідомлений про час і місце судових засідань, (1) тричі не з`явився в судові засідання; (2) не повідомив суд про неможливість з`явитись у судове засідання; (3) не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, суд першої інстанції дійшов правомірного та обґрунтованого висновку про необхідність залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 ГПК.

43. Відповідно, апеляційний суд, допустивши неправильне застосування частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК, зокрема, з огляду на неврахування вищенаведених висновків Верховного Суду, а саме висновків об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, яка постановою від 17.03.2023 у справі №910/17906/21 підтвердила свою правову позицію, викладену в постанові від 13.09.2019 у справі №916/3616/15, якою об`єднана палата відступила від висновків щодо застосування положень цих норм, викладених у постановах Касаційного господарського суду від 08.10.2018 у справі №910/16157/14, і яку безпідставно врахував суд апеляційної інстанції в цій справі, помилково скасував ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розгляду.

44. При цьому Суд вважає помилковими висновки суду апеляційної інстанції з приводу того, що залишення позовної заяви без розгляду може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання (постанова від 19.05.2021 у справі №752/21845/19, а не у справі №752/21843/19, як помилково зазначив апеляційний суд), так як відповідна правова позиція стосується застосування норм цивільного процесуального права щодо залишення позову без розгляду в залежності від стадії судового розгляду, тоді як при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду в господарських справах судам насамперед належить звертатись до усталених правових висновків щодо застосування норм господарського процесуального права, зокрема викладених у постановах, від 06.11.2019 у справі №904/2423/18, від 02.12.2020 у справі №914/1531/19, від 22.12.2020 у справі №925/337/19, від 13.01.2021 у справі №910/4372/20, стосовно того, що норми статті 226 ГПК не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження. Навпаки, пунктом 1 частини другої статті 185 ГПК прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

45. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

46. За змістом статті 312 ГПК суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

47. З урахуванням вищевикладеного у цій постанові, Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, а ухвала суду першої інстанції - залишенню в силі.

Розподіл судових витрат

48. Відповідно до статті 129 ГПК у зв`язку з тим, що касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції - скасуванню, а ухвала суду першої інстанції - залишенню в силі, витрати зі сплати судового збору в сумі 3 028 грн за розгляд справи в суді касаційної інстанції належить покласти на позивача.

Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 312, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" задовольнити.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 у справі №910/14138/24 скасувати.

3. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.03.2025 у справі №910/14138/24 залишити в силі.

4. Стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК Західенерго" (79026, Україна, Львівська обл., місто Львів, вулиця Козельницька, будинок 15, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, Україна, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25, ) 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн судового збору за подання касаційної скарги.

5. Видачу відповідного наказу доручити Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.М. Баранець

О.Р. Кібенко