ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" жовтня 2025 р. м.Черкаси справа № 925/1321/25

Господарський суд Черкаської області у складі судді Г.М.Скиби, розглянувши заяву Акціонерного товариства "Черкасиобленерго" від 27.10.2025 (вх.суду №15830/25 від 28.10.2025) про забезпечення позову у справі

за позовом Акціонерного товариства "Черкасиобленерго", м.Черкаси, вул.Гоголя,285

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр", Черкаська область, Уманський район, с.Піківець, вул.Уманська,154

про стягнення 7966312,20 грн вартості необлікованої електричної енергії,

без повідомлення учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Черкасиобленерго" звернулось в Господарський суд Черкаської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" з вимогами про стягнення 7068769,86 грн вартості необлікованої енергії, нарахованої на підставі Акта про порушення ПРРЕЕ від 28.06.2024 №008237, 699504,08 грн інфляційних втрат та 198038,26 грн 3% річних.

Одночасно позивачем подано заяву від 27.10.2025 (вх.суду №15830/25 від 28.10.2025) про забезпечення позову шляхом:

накладення арешту на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" (код ЄРПОУ 03575284) в межах ціни позову в розмірі 7966312,20 грн, які знаходяться (обліковуються) на всіх рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" в усіх банківських установах або інших кредитно-фінансових установах на території України;

накладення арешту на рухоме та нерухоме майно, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" (код ЄРПОУ 03575284);

заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" (код ЄРПОУ 03575284) вчиняти будь-які дії стосовно рухомого та нерухомого майна, що належить йому на праві власності, а саме: відчужувати та будь-яким іншим чином розпоряджатися, в тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, позичку, до статутного капіталу.

Обґрунтовуючи необхідність застосування заходів забезпечення позову, позивач вказав, що:

за результатами проведеної 28.06.2024 перевірки на об`єкті за адресою: Черкаська область, Уманський район, с.Піківець, вул.Степана Бандери, виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: вчинення дій, що призвели до зміни (заниження) показів приладу обліку, шляхом (зміни) схеми підключення лічильника розрахункових засобів обліку електричної енергії; зміни полярності вторинних кіл ТС по фазі "С", та складено Акт про порушення від 28.06.2024 №008237, за наслідками розгляду якого (протокол від 25.07.2024 №8237) комісією відповідно до п.8.4.8 та п.8.4.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії проведено нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії в кількості 491880 кВт*год на суму 7068769,85 грн за 12 календарних місяців;

не погоджуючись із рішенням комісії, Товариство з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" звернулось в Господарський суд Черкаської області із позовом до Акціонерного товариства "Черкасиобленерго" з вимогою визнати недійсним рішення ПАТ "Черкасиобленерго", оформлене протоколом від 13.09.2024 №006841, прийняте за результатами розгляду акта про порушення від 25.07.2024 №8237. Рішенням суду від 06.06.2025 у справі №925/1392/24 (залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2025) у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю;

направлені на поштову адресу споживача розрахункові документи для оплати вартості необлікованої електричної енергії, отримані останнім 09.10.2024, однак у добровільному порядку споживач оплати вартості необлікованої електричної енергії станом на день звернення Акціонерного товариства "Черкасиобленерго" в Господарський суд Черкаської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" з вимогами про примусове стягнення 7068769,86 грн вартості необлікованої енергії, нарахованої на підставі акта про порушення від 28.06.2024 №008237, 699504,08 грн інфляційних втрат та 198038,26 грн 3% річних - не провів;

можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалено на користь позивача. Отже, заходи забезпечення позову (вимог), без застосування яких існує ризик такої зміни обставин, внаслідок якої подальше ухвалення остаточного рішення суду на користь заявника вже не призведе до захисту прав або інтересів заявника, за якими він звертався до суду, слід розглядати як такі, що охоплені "правом на суд";

заходи забезпечення позову, про які просить заявник, є співмірними та обґрунтованими заходами забезпечення позову, які завадять відповідачу вивести активи в ході розгляду даної судової справи, а також сприятимуть виконанню судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

Суд, розглянувши заяву позивача від 27.10.2025 (вх.суду №15830/25 від 28.10.2025) зазначає таке.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, у разі задоволення позову (правовий висновок, викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

Забезпечення позову це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача (який може сховати майно, продати знищити або знецінити його), що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його тощо.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Забезпечення позову це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлюються ухвалою суду, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Згідно з частиною 1 та 2 статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити (правова позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18).

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватись з предметом та підставами позову, можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати права інших осіб.

Предметом позову у цій справі є грошова (майнова) вимога про стягнення 7966312,20 грн.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення (висновки щодо застосування відповідних норм процесуального закону, викладені у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.03.2023 у справі №905/448/22).

Метою забезпечення позову (за змістом заяви позивача) є можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при його виконанні у випадку задоволення позову.

Так, між сторонами виник спір, пов`язаний із порушенням відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії (вчинення дій, що призвели до зміни (заниження) показів приладу обліку, шляхом (зміни) схеми підключення лічильника розрахункових засобів обліку електричної енергії; зміни полярності вторинних кіл ТС по фазі "С") при виконанні зобов`язань за договором про приєднання до електричних мереж системи розподілу АТ "Черкасиобленерго".

За наслідками розгляду Акту про порушення від 28.06.2024 №008237 (протокол від 25.07.2024 №8237), комісією відповідно до п.8.4.8 та п.8.4.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії проведено нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії в кількості 491880 кВт*год на суму 7068769,85 грн за 12 календарних місяців.

Відповідачем в добровільному порядку оплати вартості нарахованої необлікованої електричної енергії ні після отримання розрахункових документів за наслідками проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення від 28.06.2024 №008237 (09.10.2024), ні за результатами розгляду судами першої та апеляційної інстанції справи №925/1392/24, - здійснено не було.

На думку заявника, мету забезпечення позову може бути досягнуто накладенням арешту на грошові кошти на рахунках, що належать відповідачу, в межах ціни позову, накладенням арешту на рухоме та нерухоме майно, яке належить на праві власності останньому в межах ціни позову, а також заборони вчиняти будь які дії стосовно рухомого та нерухомого майна, що належить йому на праві власності, а саме: відчужувати та будь-яким іншим чином розпоряджатися, в тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, позичку, до статутного капіталу інших юридичних осіб.

Згідно із Господарським процесуальним кодексом України:

ст.136. 1. Господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. 2. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом;

ч.1 ст.137. Позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову (аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №910/9498/19, від 17.09.2020 у справі №910/72/20, від 15.01.2021 у справі №914/1939/20, від 16.02.2021 у справі №910/16866/20, від 15.04.2021 у справі №910/16370/20, від 24.06.2022 у справі №904/3783/21, від 26.09.2022 у справі №911/3208/21).

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості і рівноваги господарських інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне та ефективне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню, у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу (п.п.1, 3 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №16 "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову").

Водночас особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Звертаючись до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, позивач запропонував застосувати види забезпечення позову (накладення арешту на майно та грошові кошти, що належать відповідачу на суму стягнення; заборону відповідачу вчиняти певні дії), що передбачені приписами ст.137 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того позивач обґрунтовує необхідність забезпечення позову (зокрема) через нездійснення відповідачем в добровільному порядку оплати вартості нарахованої необлікованої електричної енергії як після отримання розрахункових документів за результатами проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення (09.10.2024), так і за результатами розгляду справи №925/1392/24 Господарським судом Черкаської області, в якій рішенням суду від 06.06.2025 у справі №925/1392/24 (залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2025) у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" до Акціонерного товариства "Черкасиобленерго" про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом від 25.07.2024 №8237, прийнятого за результатами розгляду акта про порушення від 28.06.2024 №008237, відмовлено повністю (суд дійшов висновку про те, що акт про порушення від 28.06.2024 №008237 був складений та оформлений відповідачем з дотриманням вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ за наслідками вчинення позивачем порушення ПРРЕЕ, а здійснений розрахунок по вказаному акту проведений згідно глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії є обґрунтованим і методологічно правильним). А також є обґрунтованим припущення виведення активів відповідачем з метою уникнення стягнення.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист (поновлення) порушених чи оспорюваних прав (інтересів) позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Тобто, метою заходу забезпечення є підтримання status quo, поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Тимчасовий захід спрямований на те, щоб протягом судового розгляду щодо суті спору суд залишався в змозі розглянути позов заявника за звичайною процедурою з урахуванням господарського інтересу сторін. Тимчасові забезпечувальні заходи мають на меті забезпечити протягом розгляду продовження існування стану, який є предметом спору (рішення ЄСПЛ від 13.01.2011 у справі "Кюблер проти Німеччини").

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (відповідачів) або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №910/18739/16, від 21.10.2021 у справі № 910/20007/20).

Заходи забезпечення позову (вимог), без застосування яких існує ризик такої зміни обставин, внаслідок якої подальше ухвалення остаточного рішення суду на користь заявника вже не призведе до захисту прав або інтересів заявника, за яким він звертався до суду, слід розглядати як такі, що охоплені "правом на суд".

Оцінивши доводи заявника, викладені у заяві від 27.10.2025 (вх.суду №15830/25 від 28.10.2025), суд дійшов висновку, що остання підлягає до задоволення, як обґрунтована та співмірна з суттю позовних вимог позивача та сприятиме реальному виконанню рішення суду, а запропонований захід забезпечення позову передбачений приписами ст.137 Господарського процесуального кодексу України, є обґрунтованим та виваженим, враховуючи розмір позовних вимог.

Підстав для застосування заходів зустрічного забезпечення суд не вбачає. Відповідач чи інша зацікавлена особа не позбавлені права та можливості звернутись до суду з окремим клопотанням про застосування заходів зустрічного забезпечення відповідно до ст.141 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд зазначає, що заходи забезпечення позову є у будь якому випадку тимчасовими, такими, що вживаються до вирішення спору, тому у випадку встановлення судом необґрунтованості вимог позивача, відповідач не позбавлені можливості звернутись із обґрунтованим клопотанням про скасування заходів забезпечення позову; так само такі заходи можуть бути скасовані судом навіть до фактичного вирішення спору, якщо судом буде встановлено необґрунтованість їх подальшого збереження.

Станом на момент постановлення судом даної ухвали спір по суті у даній справі не вирішено.

Керуючись ст.ст.136-140, 141, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву позивача Акціонерного товариства "Черкасиобленерго" від 27.10.2025 (вх.суду №15830/25 від 28.10.2025) про забезпечення позову задовольнити.

1.1. Накласти арешт на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" (Черкаська область, Уманський район, с.Піківець, вул.Уманська,154, код ЄРПОУ 03575284) в межах ціни позову в розмірі 7966312,20 грн (сім мільйонів дев`ятсот шістдесят шість тисяч триста дванадцять гривень 20 коп.), які знаходяться (обліковуються) на всіх рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" в усіх банківських установах або інших кредитно-фінансових установах на території України;

1.2. Накласти арешт на рухоме та нерухоме майно, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" (Черкаська область, Уманський район, с.Піківець, вул.Уманська,154, код ЄРПОУ 03575284) на суму грошової вимоги 7966312,20 грн (сім мільйонів дев`ятсот шістдесят шість тисяч триста дванадцять гривень 20 коп).

1.3. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр" (Черкаська область, Уманський район, с.Піківець, вул.Уманська,154, код ЄРПОУ 03575284) вчиняти будь-які дії стосовно рухомого та нерухомого майна, що належить йому на праві власності, а саме: відчужувати та будь-яким іншим чином розпоряджатися, в тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, позичку, до статутного капіталу інших юридичних осіб.

Стягувачем є: Акціонерне товариство "Черкасиобленерго", м.Черкаси, вул.Гоголя,285 .

Боржником є: Товариство з обмеженою відповідальністю "Уманський гранкар`єр", Черкаська область, Уманський район, с.Піківець, вул.Уманська,154, код ЄРПОУ 03575284.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає негайному виконанню з дня її постановлення, в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Ухвала про забезпечення позову може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання ухвалою законної сили відповідно до вимог статті 12 Закону України "Про виконавче провадження".

Ухвала суду набрала законної сили 30.10.2025. Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду в порядку та у строки, встановлені статтями 254-257 та п.17.5 розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Направити цю ухвалу заявнику для організації виконання.

Суддя Г.М.Скиба