ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30 жовтня 2025 року м. Черкаси справа № 925/977/16

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Грачова В.М., при секретарі судового засідання Вовчанській К.Ю., без участі представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду в м. Черкаси, матеріали справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КХП Талне" до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби, про стягнення 338032,81грн,

ВСТАНОВИВ:

19.06.2016 року Товариством з обмеженою відповідальністю "КХП Талне" заявлено позов про стягнення з Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" завданих позивачу збитків в розмірі 338032,81 грн по договору про постачання електричної енергії №102 від 02.10.2012 року.

Ухвалами Господарського суду Черкаської області, зокрема, від 23.08.2016, 08.09.2016, 20.10.2016, 08.11.2016, 16.11.2016, 06.12.2016, прийнято позовну заяву до розгляду і порушено провадження у справі № 925/977/16; залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби; прийнято до розгляду заяву позивача про зміну підстав позову; розгляд справи відкладався; зупинено провадження у справі до вирішення Черкаським окружним адміністративним судом справи №823/1685/16 по суті за позовом ПАТ Черкасиобленерго до Державної фіскальної служби України, третя особа ТОВ КХП Талне про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

У зв`язку із припиненням повноважень судді Довганя К.І. згідно п. 2.3.43 Положення про автоматизовану систему документообігу суду був призначений автоматичний розподіл цієї справи і відповідно Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2025 року справу передано до провадження судді Грачова В.М.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08.09.2025 року прийнято справу №925/977/16 до провадження суддею Грачовим В.М., постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 28.10.2025 року, явку у підготовче засідання представників сторін визнано обов`язковою.

В підготовче засідання 28.10.2025 року позивач, відповідач та третя особа явку своїх представників не забезпечили, позивач та відповідач повідомленні належним чином про дату, час та місце підготовчого засідання відповідно до довідок про доставку ухвали суду від 08.09.2025 року до їх електронних кабінетів (а.с. 161-162), причин неявки не повідомили, заяв про розгляд справи без участі їх представників не подали. Ухвала суду направлена третій особі відповідно до даних Укрпошти повернена до суду «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 165-167).

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 240 ГПК України, судом підписано ухвалу без її проголошення, датою постановлення ухвали є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи № 925/977/16 суд приходить до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до частин першоїчетвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із частиною першою статті 41 зазначеного Кодексу у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Відповідно до частини другої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Частиною другою статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19, постанові Верховного Суду від 25.11.2020 у справі № 910/15226/19).

Разом з тим, частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19).

Положення частини четвертої статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (такий правовий висновок викладено у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 13.09.2019 року у справі № 916/3616/15).

Приписи частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням його явки обов`язковою та викликом до суду (судом враховано позицію Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду викладену у постанові від 05.06.2020 року у справі №910/16978/19).

З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи № 925/977/16 в підготовчому засіданні 28.10.2025 року відповідно до довідки про доставку ухвали суду від 08.09.2025 року до його електронного кабінету (а.с.161), причини неявки в підготовче засідання суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подав, як і відомостей про розгляд Верховним Судом 16.04.2020 року справи №823/1685/16, до розгляду якої зупинялось провадження у даній справі, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Крім того, суд зауважує, що норми статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18, від 02.12.2020 у справі № 914/1531/19, від 22.12.2020 у справі № 925/337/19, від 13.01.2021 у справі № 910/4372/20, від 10.02.2021 у справі № 916/365/17, від 19.01.2022 у справі № 904/6347/21.

Також судом враховано, що Верховний Суд у справі № 905/458/21 сформував висновок про те, що норми, закріплені у частині 4 статті 202 та у пункті 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України Про судовий збір, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

У зв`язку з тим, що підставою для винесення ухвали про залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "КХП Талне" без розгляду є неявка його представника в судове засідання, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, та враховуючи положення п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України Про судовий збір, сплачений судовий збір судом не повертається.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 202, 226 ч. 1 п. 4, 234-236, 255, 256 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КХП Талне" до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби, про стягнення 338032,81 грн. залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 30.10.2025 року

Суддя В.М. Грачов