УХВАЛА

"20" жовтня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/2984/25

Господарський суд Харківської області у складі судді Ольшанченко В.І.

та за участю секретаря судового засідання Красовському В.С.

представників сторін:

позивача - не з`явився;

відповідача - не з`явився;

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут"
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім-2012"
простягнення 89277,12 грн,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" (позивач) надало Господарському суду Харківської області через систему "Електронний суд" позовну заяву від 22.08.2025 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім-2012" (відповідач), в якій просить суд стягнути з відповідача заборгованість за електричну енергію в сумі 89277,12 грн, а також судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Ухвалою від 01.09.2025 суд відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначив розгляд справи в судовому засіданні на 22 вересня 2025 р. о 12:30 год, в яке викликав учасників справи та визнав явку представників сторін у призначене судове засідання обов`язковою.

Також цією ухвалою суд встановив позивача п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання до Господарського суду Харківської області:

- обґрунтованого розрахунку суми позову;

- доказів надання електричної енергії відповідачу на вказану суму за вказаний період;

- доказів настання строку платежу;

- акт звірки за договором, підписаний уповноваженими представниками сторін, станом на день подачі позовної заяви;

- письмове уточнення змісту позовних вимог щодо періоду заборгованості та договору, за яким вона стягується;

- докази часткової оплати відповідачем спожитої електричної енергії.

У судове засідання 22.09.2025 представники сторін не з`явилися, вказані в ухвалі від 01.09.2025 документи не надали.

Протокольною ухвалою від 22.09.2025 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 06.10.2025 о 15:30 год, у яке викликав учасників справи ухвалою.

30.09.2025 сторони надали спільну заяву про затвердження мирової угоди.

Протокольною ухвалою від 06.10.2025 суд відмовив у затвердженні мирової угоди, оскільки вона не містить взаємних поступок, а є по суті відстрочкою виконання рішення, а також оголосив перерву у судовому засіданні до 20.10.2025 о 15:30 год, у яке викликав учасників справи ухвалою.

16.10.2025 відповідач надав відзив на позовну заяву, в якій просить поновити строк на подання відзиву, прийняти його та визнати позовні вимоги ПрАТ "Харківенергозбут" у повному обсязі.

У судове засідання 20.10.2025 представники сторін не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені під розпис.

Позивач не надав документи, зазначені судом в ухвалі від 01.09.2025.

Протокольною ухвалою від 20.10.2025 суд залишив без розгляду, оскільки він поданий після закінчення процесуального строку без зазначення поважних причин та обґрунтування підстав для його поновлення, а також через відсутність доказів відправки його позивачу.

Відповідно до ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

За змістом статті 129 Конституції України однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається ГПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин 1 - 4 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 4 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Водночас Господарський процесуальний кодекс України встановлює обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; не приховувати докази.

Поряд з цим, в судові засідання представник позивача жодного разу не з`явився.

Неявка представника позивача в судове засідання та неподання зазначених судом в ухвалі від 16.06.2025 документів позбавляє суд можливості з`ясувати належність та допустимість доказів обставин, на які посилається позивач в своєму позові, а також остаточно сформувати предмет доказування у справі та розглянути справу по суті.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28 липня 2023 року у справі №755/20634/21.

Неявка представника позивача в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі №554/9972/19.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, заява №11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі Каракуця проти України, заява №18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Наведене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25 вересня 2024 року у справі №490/9587/18 (пункти 135-139).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.03.2025 у справі №203/3889/23.

У постановах Верховного Суду від 11 січня 2023 року у справі №500/3032/18, від 12 січня 2023 року у справі №205/3009/16, від 14 лютого 2023 року у справі №947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21 листопада 2023 року у справі №557/1799/21.

Не подання позивачем документів, вказаних судом в ухвалі від 01.09.2025, позбавляє суд можливості вирішити спір по суті.

Враховуючи систематичну неявку без поважних причин уповноваженого представника позивача у судові засідання, ігнорування вимог суду, відсутність повідомлень про наявність поважних причин неявки та обґрунтованих повідомлень з приводу ненадання документів, вказаних судом в ухвалі від 01.09.2025, його обізнаність як про перебіг розгляду справи судом, так і про відповідні процесуальні дії суду, закінченням розумних строків, суд залишає позовну заяву без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на викладене, сума судового збору сплачена позивачем поверненню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 8 Закону України Про судоустрій і статус суддів, ст. 13, 181, 202, п. 4 ч. 1 ст. 226, 232, 234 ГПК України,

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім-2012" про стягнення 89277,12 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Порядок і строк оскарження передбачено ст. 255 - 257 ГПК України.

Повне судове рішення складено та підписано 22.10.2025.

Суддя В.І. Ольшанченко