ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

29 жовтня 2025 року м. ХарківСправа № 922/240/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши заяву Керівника Київської окружної прокуратури про забезпечення позову (вх.№24830 від 27.10.2025) у справі

за позовом Першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова (місцезнаходження: 61002, м. Харків, вулиця Сумська, 76) , Київська окружна прокуратура міста Харкова
до 1) Харківської міської ради (місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7; ) , 2)Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 16; ) , 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-сервіс" (місцезнаходження: 61023, м. Харків, вулиця Шевченка, 60; )
про визнання недійсним договору, повернення майна

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Харківської області перебуває справа за позовом першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-сервіс" про (з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 26.09.2025 вх.№ 22376):

- Визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.11.2018 № 5655-В-С, укладеного між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Експерт-Сервіс", посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Галіщевою О.А. і зареєстрований в реєстрі за № 851;

- Зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-Сервіс" () повернути Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради () нежитлову будівлю літ. "Б-1" загальною площею 204,6 кв.м, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60, шляхом складання акту приймання-передачі, та зобов`язання Харківської міської ради прийняти вказані приміщення.

Судові витрати у даній справі прокурор просить покласти на відповідачів.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.02.2022 позовну заяву Першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова прийнято та відкрито провадження у справі № 922/240/22; постановлено розглядати справу за правилами (в порядку) загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28 лютого 2022 року.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.09.2022 заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-сервіс" про зупинення провадження у справі - задоволено. Провадження по справі № 922/240/22 зупинено до розгляду судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.10.2025 судом провадження у справі № 922/240/22 поновлено, підготовче засідання призначено на 20 жовтня 2025 року о 11:00.

В судовому засіданні 20.10.2025 судом прийнято до розгляду та долучено до матеріалів справи пояснення ХМР (вх.№23562 від 10.10.2025), відповідь прокуратури на відзив ТОВ "Експерт-сервіс" (вх.№23557 від 13.10.2025), письмові пояснення прокурора (вх.№23666 від 13.10.2025), заяву про зміну предмету позову ( вх. № 22376 від 26.09.25), подальший розгляд справи вирішено вести з урахуванням заяви про зміну предмету позову (вх. № 22376 від 26.09.25).

27.10.2025 до Господарського суду Харківської області від Керівника Київської окружної прокуратури про зміну предмету позову (вх.№24821 від 27.10.2025), в якій останній просив суд викласти реолютивну частину позовної заяви у наступній редакції:

- Скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріальногои округу Харківської області Шахматової Ірини Вікторівни №80165388 від 31.07.2025, на підставі якого здійснено поділ об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 01 та внесено запис про закриття розділу внаслідок поділу об`екту нерухомого майна.

- Скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 120, внесений на підставі рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шахматової Ірини Вікторівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №80165388 від 31.07.2025.

- Скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 120, внесений на підставі рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шахматової Ірини Вікторівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №80165085 від 31.07.2025

- Скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 120, внесений на підставі рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шахматової Ірини Вікторівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №80165242 від 31.07.2025.

- Визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.11.2018 № 5655-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Експерт-Сервіс", посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Галіщевою О.А. і зареєстрований в реєстрі за № 851;

- Зобов`язати ТОВ "Експерт-Сервіс" () повернути Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради () нежитлову будівлю літ. "Б-1" загальною площею 204,6 кв.м, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60, шляхом складання акту приймання-передачі, та зобов`язати Харківську міську раду прийняти у власність вказане майно.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 29.10.2025 судом в прийнятті заяви Керівника Київської окружної прокуратури про зміну предмету позову (вх.№24821 від 27.10.2025) відмовлено.

27.10.2025 до Господарського суду Харківської області від керівника Київської окружної прокуратури надійшла заява про забезпечення позову (вх.№24830 від 27.10.2025), в якій останній просить суд:

Заборонити Міністерству юстиції України, усім його структурним підрозділам та відділам, а також будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав, а саме: виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській та Севастопольській міським, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, державним реєстраторам, нотаріусам тощо, вчиняти в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна будь-які реєстраційні дії відносно приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №11 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 8 кв. м. (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 120); приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №1, 2, 3, 4, 5, 6 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 106, 3 кв. м (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 120); приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №7, 8, 9, 10 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 86, 4 кв. м (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 120) розташованих за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60.

Вказана заява обгрунтована тим, що 31.07.2025 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шахматовою Іриною Вікторівною, прийнято рішення про закриття розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 01 у зв`язку з поділом об`єкта нерухомого майна, а саме : нежитлової буділвлі літ. «Б-1», загальною площею 204,6 кв. м, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60.

При цьому, як зазначає прокурор, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Шахматовою Іриною Вікторівною прийнято рішення про реєстрацію за ТОВ «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» права власності на приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №11 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 8 кв. м. ; про реєстрацію за ТОВ «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» права власності на приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №1, 2, 3, 4, 5, 6 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 106, 3 кв. м.; про реєстрацію за ТОВ «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» права власності на приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №7, 8, 9, 10 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 86, 4 кв. м розташованих за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60.

Разом з цим прокурор акцентує увагу на тому, що відповідно до відомостей з технічних паспортів на вказані вище житлові приміщення іх загальна площа в цілому дорівнює площі 200,7 кв. метрів., в той час коли на момент звернення прокурора до суду згідно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за ТОВ «ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» було зареєстровано право власності на нежитлову будівлю літ. «Б-1» загальною площею 204,6 кв. м. Виходячи з наведеного, прокурор робить висновок про те, що під час розгляду справи відповідачем було здійснено формальний поділ нежитлової будівлі без зміни конфігурацій, у зв`язку з чим залишок площі 3,9 кв. м не було обліковано в інших приміщеннях, що утворилися після перепланування (реконструкції) нежитлової будівлі літ. «Б-1» її власником.

На підставі вказаного, прокурор висуває припущення, що відповідач виступаючи зареєстрованим власником спірного майна, може розпорядитись ним шляхом вчинення дій щодо спірного майна на користь будь-яких третіх осіб та/або вчинити дії щодо зміни об`єкта нерухомого майна (зміна цільового призначення та/або поділ/об`єднання тощо), що в свою чергу призведе до неможливості реального поновлення інтересів власника відповідного нерухомого майна (держави в особі відповідного органу), а тому прокурор просить суд вжити заходи забезечення позову, наведені в заяві.

Розглянувши заяву прокурора про забезпечення позову (вх.№24830 від 27.10.2025), суд зазначає таке.

Згідно ч. 1 ст. 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Положення статей 136, 137 ГПК України пов`язують вжиття господарським судом заходів забезпечення позову з обґрунтуванням обставин необхідності такого забезпечення в контексті положень статті 73 ГПК України як гарантії ефективності задоволення вимог позивача (заявника) за результатами розгляду спору по суті.

Судом встановлено, що заяву про забезпечення позову подано з дотриманням вимог ст. 139 ГПК України та оплачено судовим збором.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Право на ефективний засіб юридичного захисту» встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі навіть, якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, рішення, яким суд забезпечує позов, як ефективний засіб юридичного захисту повинне бути реальним (тобто таким, яке забезпечує дієвий правовий захист від свавілля контрагента) та своєчасним.

Реалізація права на судовий захист, гарантованого кожному статтями 55, 124 Конституції України, багато в чому залежить від належного правового механізму, складовою якого, зокрема, є інститут забезпечення позову у судовому процесі.

Відповідно до статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За правилами цієї статті заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи та гарантія реального виконання рішення суду.

Таким чином, забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача чи інших учасників справи для того, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Під час вирішення питання про необхідність задоволення чи відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову, суди розглядають вказані заяви з застосуванням судового розсуду (окрім випадків, які передбачені в частинах другій, п`ятій, шостій та сьомій статті 137 Господарського процесуального кодексу України).

Судовий розсуд це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами встановленими Господарським процесуальним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення (дії), встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), найбільш оптимальний в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення конкретної справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Саме такий сталий правовий висновок Верховного Суду викладено у низці постанові останнього, зокрема, від 24.10.2022 у справі №916/950/22 та від 15.05.2019 у справі №910/688/13.

За змістом ч.ч. 1, 3-4, 11 ст. 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

При цьому, суд зазначає, що адекватність (співмірність) заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу щодо забезпечення позову, який застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Заходи щодо забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів щодо забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав, або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Суд відзначає, що адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків від заборони відповідачу вчиняти певні дії.

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип СПІВВІДНЕСЕННЯ виду заходу до забезпечення позову із ЗАЯВЛЕНИМИ позивачем ВИМОГАМИ, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.04.2018 у справі № 922/2928/17 та у постанові Верховного Суду від 05.08.2019 у справі № 922/599/19).

Крім того, під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам слід враховувати, що такими заходами не повинні блокуватися господарська діяльність юридичної особи, порушуватися права осіб, що не є учасниками судового процесу, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Отже, під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами.

Аналіз змісту наведеного свідчить, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень. При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Суд відзначає, що заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в МЕЖАХ ПРЕДМЕТА ПОЗОВУ.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, предметом позову у вказаній справі є визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.11.2018 № 5655-В-С, укладеного між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та ТОВ "Експерт-Сервіс", посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Галіщевою О.А. і зареєстрований в реєстрі за № 851 та зобов`язання ТОВ"Експерт-Сервіс" () повернути Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради () нежитлову будівлю літ. "Б-1" загальною площею 204,6 кв.м, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60, шляхом складання акту приймання-передачі, та зобов`язання Харківської міської ради прийняти вказані приміщення.

Як зазначалося вище, Ухвалою Господарського суду Харківської області від 29.10.2025 судом в прийнятті заяви Керівника Київської окружної прокуратури про зміну предмету позову (вх.№24821 від 27.10.2025) відмовлено.

Тобто предмет позову змінено не було, а отже заходи забезпечення позову, які покурор просить вжити у відповідній заяві ( щодо заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій відносно приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №11 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 8 кв. м. (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 120); приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №1, 2, 3, 4, 5, 6 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 106, 3 кв. м (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 120); приміщення (група приміщень), нежитлове приміщення 1-го поверху №7, 8, 9, 10 у нежитловій будівлі літ. «Б-1», загальною площею 86, 4 кв. м (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 120), розташованих за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60.) не можуть бути застосовані в межах предмета позову у справі №922/240/22 (щодо нежитлової будівлі літ. "Б-1" загальною площею 204,6 кв.м, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 60) .

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову .

Відповідно до ч.6 ст.140 Господарського процесуального кодексу України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 138-140 та ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Керівника Київської окружної прокуратури про забезпечення позову (вх.№24830 від 27.10.2025) - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Ухвалу складено та підписано 29.10.2025

Суддя В.В. Рильова

Справ №922/240/22

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.