ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2025м. ДніпроСправа № 904/2684/25 (160/17509/25)

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мартинюка С.В. за участю секретаря судового засідання Рибалка Г.Д.

Представники:

Від позивача: Литвиненко С.В., адвокат;

Від відповідача: не з`явися.

за позовом Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, м. Дніпро

про визнання протиправними дій та скасування рішення

в межах справи №904/2684/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНИК", м.Київ

до боржника Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ", м.Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

РУХ СПРАВИ

16.06.2025 через систему "Електронний суд" Акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, з вимогами:

- визнати незаконною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення № ПС/ДН/14614/0539/СВ-ФС від 04.06.2025, винесену Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.06.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

14.07.2025 до суду через систему "Електронний суд" від Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" надійшло клопотання про передачу до Господарського суду Дніпропетровської області матеріалів адміністративної справи №160/17509/25.

24.07.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" від ОСОБА_1 надійшла заява про вступ у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

24.07.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" від ОСОБА_2 надійшла заява про вступ у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

28.07.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" від Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" надійшли заперечення проти заяви про вступ у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.07.2025 клопотання представника Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" Власкіної Тетяни Яківни про передачу до Господарського суду Дніпропетровської області матеріалів адміністративної справи №160/17509/25 за позовом Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконною та скасування постанови задоволено. Постановлено матеріали адміністративної справи №160/17509/25 за позовом Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання незаконною та скасування постанови передати на розгляд за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває господарська справа №904/2684/25, відносно Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про банкрутство.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 25.08.2025 матеріали справи №160/17509/25 передано на розгляд судді Мартинюку С.В. в межах справи про банкрутство №904/2684/25 та присвоєно єдиний унікальний номер справи №904/2684/25 (160/17509/25).

Ухвалою господарського суду від 01.09.2025 прийнято до свого провадження справу №904/2684/25 (160/17509/25). Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання, яке відбудеться 22.09.2025.

16.09.2025 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву за змістом якого останній просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

19.09.2025 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою господарського суду від 22.09.2025 відкладено судове засідання на 22.10.2025.

24.09.2025 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до яких позивач просив суд задовольнити позовні вимоги.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 20.10.2025 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Позиція позивача

Позивач просить скасувати постанову № ПС/ДН/14614/0539/СФ-ФС від 04.06.2025 як протиправну та необґрунтовану, оскільки метою позапланової перевірка 07.05.2025 була перевірку виконання припису № ПС/ДН/1558/0027/П від 29.01.2025 у частині конкретного порушення (нарахування й виплата відпускних працівнику ОСОБА_3 за період з грудня 2024 року по лютий 2025 року), тоді як відповідач фактично вийшов за межі підстав та предмета перевірки, вимагаючи документи щодо інших періодів (березень - квітень 2025). Оскільки вимога про надання документів № ПС/ДН/14614/0539/НД від 07.05.2025 стосувалась іншого предмету перевірки та не охоплювалася перевіркою стану виконання припису за результатами попередньої перевірки, підприємством надана обґрунтована відмова у наданні запитуваних документів, які стосувались іншого періоду, а саме березня-квітня 2025 року. В Акті перевірки від 07.05.2025 № ПС/ДН/14614/0539 були відсутні факти, які б свідчили про невиконання припису, а доводи за новими скаргами відповідачем не перевірялись, то постанова про накладення штрафу за це порушення є незаконною та підлягає скасуванню. Фактично постанова винесена виключно на підставі нових скарг, за якими перевірка не призначалась, а факти, викладені у скаргах, не перевірялись. Факти викладені у зверненнях інших працівників - ОСОБА_4 Пільцяй А.О., ОСОБА_5 , на які спирається відповідач в оскаржуваній постанові могли б свідчити про порушення виключно у разі їх підтвердження за результатами позапланової перевірки за такими зверненнями.

Позиція відповідача

Відповідач заперечуючи проти заявлених позовних вимог зазначає, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про працю проведено правомірно на підставі наказу №293/ПС-ЗК від 28.04.2025. Перевіркою встановлено порушення вимог законодавства про працю, а саме несвоєчасну та неповну виплату заробітної плати працівникам за період з березня по квітень 2025 року, що підтверджено зверненнями працівників і відсутністю наданих підприємством документів для перевірки виконання попереднього припису. Оскільки товариство не надало повний пакет документів, унеможлививши перевірку дотримання припису № ПС/ДН/1558/0027/П від 29.01.2025, відповідач обґрунтовано дійшов висновку про невиконання вимог трудового законодавства. Відповідно до статті 265 КЗпП України, постановою № ПС/ДН/14614/0539/СВ-ФС від 04.06.2025 на АТ Криворізький залізорудний комбінат накладено штраф у сумі 24 000 грн.

Перелік обставин, які є предметом доказування у справі

Правомірність підстав і предмета позапланової перевірки, та Постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ПС/ДН/14614/0539/СВ-ФС від 04.06.2025.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Приписом про усунення виявлених порушень законодавства про працю №ПС/ДН/1558/0027/П від 29.01.2025, зобов`язано Голову правління Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» Новак Сергія Борисовича усунути такі порушення та забезпечити додержання норм законодавства про працю:

1. Виплата заробітної плати працівникам АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» здійснюється несвоєчасно та не в повному обсязі, що є порушенням частини першої статті 10 ЗУ №2136, у строк 29.04.2025;

2. Виплата заробітної плати працівникам АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» здійснюється не в першочерговому порядку, що є порушенням частини другої статті 10 ЗУ №2136, у строк 29.04.2025.

Про виконання цього припису у визначені в ньому строки надати письмове повідомлення із дорученням копій первинних документів за підписом уповноваженої особи об`єкта відвідування до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.

Наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці від 28.04.2025 № 296/ПС-ЗК та направленням від 28.04.2025 № ПС/3.1/8222-25 призначено позаплановий захід з перевірки виконання зазначеного припису.

Посадовими особами органу державного нагляду (контролю) було вручено направлення, ознайомлено з наказом про його проведення та пред`явлені службові посвідчення. Також під особистий підпис директора персоналу підприємства Дячука Д.О. була вручена вимога про надання документів №ПС/ДН/14614/0539/НД від 02.05.2025, якою було зобов`язано в строк до 12:00 години 05.05.2025 надати для проведення зазначеного позапланового заходу вичерпний перелік документів.

У вказаний термін не було надано вичерпного переліку документів, а саме: п.3 «Інформація щодо заборгованості по заробітній платі (за наявності, чол./жін.)»; п.4 «Інформація про звільнених працівників за період із 01.02.2025 по теперішній час, з зазначенням наказів про звільнення працівників, прізвища, ім`я, по-батькові, дати проведення остаточного розрахунку, з наданням підтверджуючих документів про остаточний розрахунок»; п.5 «Інформація про зміни (збільшення/зменшення) заборгованості із зазначенням працівників підприємства за градацією з моменту виникнення заборгованості до останнього звітного періоду, у формі таблиці».

З метою всебічної перевірки додержання вимог законодавства про працю частини першої статті 10 Закону України №2136, 07.05.2025 о 9 годині 00 хвилин була вручена під особистий підпис директора з персоналу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» ОСОБА_6 ще одна вимога про надання документів від 07.05.2025 №ПС/ДН/14614/0539/НД, якою було зобов`язано у строк до 12:00 години 07.05.2025 надати для проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) інформацію стосовно строків виплати заробітної плати за першу та другу половину березня 2025 року-квітня 2025 року з наданням підтверджуючих документів. Товариство відмовилось надавати інформацію на вимогу №ПС/ДН/14614/0539/НД від 07.05.2025.

Листом № 1324 від 07.05.2025 АТ «Кривбасзалізрудком» повідомило про повне виконання припису від 29.01.2025 у встановлений строк (до 29.04.2025) та відмовило у наданні документів за березень-квітень 2025 як таких, що не охоплюються предметом перевірки стану виконання припису.

В ході проведення повторної перевірки та наданої інформації АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», що підтверджується випискою банку, платіжними інструкціями, заборгованість, яка склалась на підприємстві у сумі 21076,2 тис. грн. погашена 31.01.2025. Відповідно до пояснень керівництва АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» заборгованість перед працівниками товариства за період грудень 2024 року-лютий 2025 року відсутня.

Будь-яку інформацію щодо стану виплати заробітної плати за період березень-квітень 2025 року АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» надавати відмовилось. Натомість адміністрація підприємства надала лист №1324 від 07.07.2025 Про відмову виконання вимоги №ПС/ДН/14614/0539/НД від 07.05.2025.

Запитувана інформація стосовно виплати заробітної плати за період березень-квітень 2025 року була необхідна інспекторам для всебічного розгляду на предмет додержання в подальшому норм законодавства про працю, зазначених у Приписі №ПС/ДН/1558/0027/П від 29.01.2025.

В акті зроблено висновок, що ненадання підприємством документів за вимогою № ПС/ДН/14614/0539/НД від 02.05.2025 та від 07.05.2025 унеможливило розгляд стану виконання припису від 29.01.2025 в частині «додержання норм законодавства про працю», а відтак вимоги припису не виконані у цій частині.

На підставі зазначеного акту 04.06.2025 Південно-Східним міжрегіональним управлінням Держпраці винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення № ПС/ДН/14614/0539/СВ-ФС, якою, у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених трудовим законодавством, більш як за один місяць і їх виплатою не в повному обсязі, на АТ «Криворізький залізорудний комбінат» накладено штраф у розмірі 24 000 грн.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до статті 4 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України), законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Частиною першою статті 259 КЗпП України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі Положення №96).

Пунктом 1 Положення №96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Підпунктом 6 пункту 4 Положення №96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі, здійснює: здійснює державний контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Пунктом 7 Положення №96 встановлено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі Закон №877-V).

Дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (частина перша статті 2 Закону №877-V).

Відповідно до статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина третя статті 4 Закону №877-V).

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю) (абзац 8 частини четвертої статті 4 Закону №877-V).

Частиною першою статті 6 Закону № 877-V визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до частин першої та другої статті 7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац 1 частини п`ятої статті 7 Закону №877-V).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №877-V орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право:

- вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства;

- вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю);

- відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом;

- надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків;

- застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Права суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 10 Закону №877-V.

Відповідно до вказаної статті, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта; оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб.

Обов`язки суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) передбачені статтею 11 Закону №877-V.

Відповідно до вказаної статті, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:

- допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;

- не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;

- виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;

- надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;

- одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону №877-V).

Частиною першою статті 12 Закону №877-V встановлено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією держави-терориста російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який діє на теперішній час.

Відповідно до статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2136-ІХ (далі по тексту Закон №2136-ІХ), у період дії воєнного стану центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи можуть здійснювати за заявою працівника або профспілки позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання та фізичними особами, які використовують найману працю, в частині додержання вимог цього Закону, а також з питань виявлення неоформлених трудових відносин та законності припинення трудових договорів.

Позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у порядку, встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Позаплановою перевіркою від 29.01.2025 встановлено два порушення законодавства про працю, а саме:

1) порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам (ч.1 статті 10 ЗУ №2136);

2) порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам (ч.2 статті 10 ЗУ №2136)

На підставі цього акту Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці винесено припис №ПС/ДН/1558/0027/П від 29 січня 2025 року про усунення виявлених порушень законодавства про працю, яким зобов`язано позивача усунути такі порушення та забезпечити додержання норм законодавства про працю.

У приписі в графі «Зміст виявленого порушення» відображено:

« 1. Частина першастатті 10 Закону України №2136 виплата заробітної плати працівникам АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» здійснюється не своєчасно і не в повному обсязі.

2. Частина друга статті 10 Закону України №2136 виплата заробітної плат працівникам АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» здійснюється не у першочерговому порядку".

Також, в приписі встановлено строк усунення порушень 29.04.2025.

Позаплановою перевіркою, яка проводилась уповноваженими особами відповідача, в період із 29.04.2025 по 07.05.2025, встановлено, що виявлені раніше порушення усунуті. Проте, зроблено висновок про наявність порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам з огляду на відмову посадових осіб АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» надати запитувану інформацію.

В акті №ПС/НД/14614/0539 від 07.05.2025 відображено, що запитувана інформація стосовно виплати заробітної плати за період березень-квітень 2025 року була необхідна інспекторам для всебічного розгляду на предмет додержання в подальшому норм законодавства про працю, зазначених у Приписі №ПС/ДН/1558/0027/П від 29.01.2025.

Проте, суд звертає увагу, що зазначивши у приписі про необхідність забезпечити додержання норм законодавства про працю, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, з урахуванням встановлених перевіркою обставин, не визначив спосіб усунення виявлених порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Припис за своєю суттю є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.

Однак, можливість усунення виявлених порушень, на переконання суду, прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі суб`єкта господарювання для усунення порушень.

Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкта (об`єкта контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість.

Невиконання відповідачем законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Судом встановлено, що припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №ПС/ДН/1558/0027/П від 29 січня 2025 року Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці носить декларативний характер та не містить чітких вказівок позивачу, яким саме чином йому належало діяти та яких заходів вжити з метою забезпечення додержання норм законодавства про працю.

Верховний Суд у Постанові від 11 вересня 2023 року у справі № 160/8439/18 звертає увагу, що зважаючи на обов`язковість його виконання, припис не може містити декларативних (загальних) вимог щодо усунення виявлених перевіркою порушень. Натомість, він повинен містити перелік конкретних заходів, які необхідно здійснити суб`єкту господарювання для усунення виявлених порушень.

Водночас, зміст оскарженого припису свідчить, що він носить загальний характер без конкретизації того, що приписується (вимагається) зробити особі, якій він вноситься.

З припису не є зрозумілим спосіб забезпечення додержання норм законодавства про працю та яким шляхом їх необхідно забезпечити позивачу на думку контролюючого органу, а також відповідно до положень якої норми права необхідно діяти при такому усуненні.

При цьому, можливість забезпечення додержання норм законодавства про працю прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити для цього.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Наведене повністю узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у Постанові від 20.04.2022 у справі № 1340/3623/18, у якій зазначено:

«Припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

До припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення конкретних порушень, виявлених у ході перевірки. Жодні інші вимоги до припису включатися не можуть. Порушення, які виявлені перевіркою, повинні бути доведені, підтверджуватись документально і належним чином зафіксовані у акті перевірки, фактично існувати станом на момент складання акту, як джерела доказової інформації, а матеріали перевірки повинні підтверджувати, що порушення вимог законодавства вчинені саме тим суб`єктом господарювання, який перевірявся.

Заходи в приписі керівнику суб`єкта господарювання повинні бути спрямовані на забезпечення ним належних умов своєї діяльності відповідно до вимог нормативно-правових актів і документів, сформульовані конкретно з посиланням на відповідну норму права, порушення якої допущено за висновками контролюючого органу, і в стислій формі.

Спосіб усунення порушень, визначений у приписі, повинен узгоджуватись з нормами законодавства, а терміни його виконання мають визначатись у кожному конкретному випадку виходячи з реальних можливостей суб`єкта господарювання, умов його діяльності, кількості, виду і характеру виявлених за наслідками перевірки порушень, надавати достатній строк, упродовж якого можливе його реальне виконання.».

Крім того, при розгляді подібного питання щодо правомірності відповідного припису, у Постанові від 12.08.2020 у справі № 160/11304/19 Верховним Судом вказано, що зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Отже, подальша перевірка органом державного нагляду (контролю) виконання суб`єктом господарювання вимог припису про усунення порушень положень чинного законодавства є неможливою без конкретизації компетентним органом у приписі про їх усунення порядку дій суб`єкта господарювання.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами частин 1, 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами, за визначенням частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Також відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивачем виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Враховуючи викладене, господарський суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 7, 41 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд,

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій та скасування рішення задовольнити.

Постанову № ПС/ДН/14614/0539/СВ-ФС від 04.06.2025 про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, винесену Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці визнати незаконною та скасувати.

Стягнути з Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (49064, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Коксохімічна, 1; ідентифікаційний код юридичної особи 44729283) на користь Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" (50026, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Зимових Походів (Симбірцева), буд. 1А; ідентифікаційний код юридичної особи 00191307) витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 422,40 грн.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскарженим протягом цього строку в порядку ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено 23.10.2025.

Суддя С.В. Мартинюк