ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2025м. ДніпроСправа № 911/2244/25

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Татарчука В.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) представників сторін справу

За позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (Дніпропетровська обл., м. Дніпро)

до Приватного виробничого підприємства "ДВН" (Київська обл., Бучанський р-н, м. Вишневе)

про стягнення пені

СУТЬ СПОРУ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Приватного виробничого підприємства "ДВН" про стягнення пені в розмірі 154139,32грн. Судові витрати по сплаті судового збору просить покласти на відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на обставини неналежного виконання відповідачем умов договору про закупівлю робіт №69/3132 від 02.08.2024, предметом якого є виконання комплексу робіт з капітального ремонту на об`єкті: Капітальний ремонт фасаду частини адміністративної будівлі літ. Б-7, Б1'-5 Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Короленка, 4 (код за ДК 021:2015 - 45450000-6 Інші завершальні роботи), щодо недотримання відповідачем строків виконання визначених таким договором підрядних робіт.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.07.2025 передано позовну заяву за виключною підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області.

Супровідним листом Господарського суду Київської області від 28.07.2025 направлено матеріали справи №911/2244/25 за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025 справу №911/2244/25 передано для розгляду судді Татарчуку В.О.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2025 позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області залишено без руху на підставі статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

12.08.2025 позивач подав до канцелярії суду уточнену позовну заяву, належні докази направлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів, та усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників за наявними в матеріалах справи документами. Зобов`язано відповідача протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати відзив на позовну заяву.

01.09.2025 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти задоволення позовних вимог та просить відмовити у позові в повному обсязі.

В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що він неодноразово звертався до позивача з повідомленнями про необхідність продовження терміну дії договору, тобто про зміну строків виконання робіт у зв`язку із виникненням документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили такі зміни, у тому числі форс-мажорних, а також потребою у виконанні додаткових робіт не врахованих проектною документацією, що в свою чергу змінює час виконання робіт за договором. Крім того, відповідач посилався на те, що у зв`язку із введеним воєнним станом в країні, а саме протягом робочого дня, який тривав з 8:00 до 18:00 лунали повітряні тривоги і роботи по фасаду будівлі періодично призупинялися у зв`язку з тим, що працівники позивача змушені були спускатися до захисної споруди. Така ситуація мала місце від 1 до 8 годин щоденно. Крім того, до Збройних сил України від початку проведення робіт згідно договору мобілізовано декілька працівників (професіоналів).

22.09.2025 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відповідно до пункту 10 частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України одним з основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Враховуючи достатність часу наданого сторонами для подання заяв по суті справи чи з процесуальних питань, суд вважає за можливе завершити розгляд справи.

Згідно з частиною четвертою статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без виклику учасників справи, рішення прийнято без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, сукупно оцінивши докази, які мають значення для справи, господарський суд,-

УСТАНОВИВ:

02.08.2024 між Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі замовник, позивач) та Приватним виробничим підприємством "ДВН" (далі підрядник, позивач) укладено договір про закупівлю робіт №69/3132 (далі договір).

Відповідно до пункту 1.1 договору замовник доручає, а підрядник в межах договірної ціни приймає на себе обов`язки виконувати роботи з капітального ремонту, які забезпечать введення в експлуатацію об`єкта: Капітальний ремонт фасаду частини адміністративної будівлі літ. Б-7, Б1-5 Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Короленка, 4 (код за ДК 021:2015 - 45450000-6 Інші завершальні роботи) в обумовлений цим договором термін та з належною якістю в межах затвердженої проектної документації, та узгодженої ціни робіт, вимог національних стандартів, будівельних норм і правил, вимог техніки безпеки і охорони праці.

Строк виконання робіт встановлюється згідно з графіком, а саме: початок робіт - 15 серпня 2024 року, закінчення робіт - 31 жовтня 2024 року (пункт 4.2 договору).

Приписами пункту 4.4 договору визначено, що сторони мають право ставити питання про зміну строків виконання робіт по цьому договору у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили такі зміни, у тому числі форс-мажорних, затримки фінансування за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі.

Пункт 4.5 договору визначає, що при виникненні необхідності внесення змін до раніше узгоджених сторонами строків виконання робіт, сторона, що ініціює таку зміну, повідомляє іншу сторону протягом 3-х днів з моменту виникнення відповідних обставин. При досягненні сторонами згоди щодо такої зміни, сторонами укладається додаткова угода до цього договору, якою затверджуються зміни до графіку або нова редакція графіка або додатковий графік виконання робіт.

Фактичний термін закінчення робіт визначається датою підписання замовником акту приймання виконаних підрядних робіт форми К5-2в з додатками, підтвердженого довідкою про вартість виконаних робіт та витрат форми КБ-3 (пункт 4.7 договору).

Пунктом 8.1 договору встановлено, що здача-приймання робіт, після їх закінчення оформлюється актом приймання виконаних робіт та сертифікатом відповідності закінченого об`єкта.

Згідно з пунктом 9.2 договору у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язання при виконанні робіт підрядник сплачує замовнику штрафні санкції, а саме:

- за порушення строків виконання робіт замовник вправі нарахувати підряднику пеню в розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення;

- за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% цієї вартості.

Договір набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими особами сторін і діє до 31.12.2024, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами зобов`язань за договором. Закінчення строку дії договору не звільняє підрядника від виконання гарантійних обов`язків по договору (пункт 13.1 договору).

Договір підписаний сторонами та скріплений печатками без зауважень та заперечень до нього.

Згідно зі статтею 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

В матеріалах справи відсутні докази того, що договір визнавався недійсним в судовому порядку.

Так, жодна із сторін письмово не виявила бажання припинити дію договору. Відтак, договір про закупівлю робіт №69/3/32 від 02.08.2024 був чинним на час виникнення спірних правовідносин.

Сторонами відповідно до умов договору укладено додаток №1 (договірна ціна) до договору (а.с. 21 том 1) та додаток №2 (календарний графік виконання робіт) до договору (а.с. 65 том 1) в яких визначено вид, початок та завершення робіт.

Додатки №№1, 2 підписані сторонами та скріплені печатками без зауважень та заперечень до них.

02.08.2024 сторони уклали додаткову угоду №1 до договору (а.с. 66, 67 том 1).

08.08.2024 сторонами укладено додаткову угоду №2 до договору, якою внесли зміни до додатку №2 (календарний графік виконання робіт) до договору (а.с. 68-70 том 1).

Додатковою угодою №3 від 30.12.2024 сторони дійшли згоди про внесення змін до пункту 13.1 договору, зокрема продовжили строк його дії до 30.04.2025.

25.04.2025 сторони уклали додаткову угоду №4 до договору (а.с. 72 том 1)

Як зазначає позивач, сторонами складено та підписано акти приймання виконання будівельних робіт на загальну суму 4424262,00грн, з яких: акт №1 від 26.09.2024 за вересень на суму 463835,84грн, акт №2 від 30.10.2024 за жовтень 2024 року на суму 1609433,96грн, акт №3 від 19.11.2024 за листопад на суму 1384004,38грн, акт №4 від 26.11.2024 за листопад-2 2024 року на суму 966987,82грн, акт №5 від 17.12.2024 за грудень 2024 року на суму 1510869,47грн, акт №6 від 25.12.2024 за грудень-2 2024 року на суму365683,28грн, акт №7 від 25.04.2025 за квітень 2025 року на суму 770897,36грн, акт №8 від 25.04.2025 за квітень 2025 року на суму 102826,11грн разом з підсумковими відомостями ресурсів, розрахунками загальновиробничих витрат та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (а.с.183-327 том 1).

Позивач вважає, що підрядник не виконав умови договору в частині дотримання строку виконання робіт. Станом на 24.04.2025 сума невиконаних будівельно монтажних робіт становить 154139,32грн.

З метою досудового врегулювання спору, позивачем було направлено листи про сплату штрафних санкцій до відповідача: №4905-9367/4910 від 04.10.2024, №4905-10074/4910 від 29.10.2024, №4902-10510/49 від 12.11.2024, №4902-10698/4910 від 19.11.2024, №4902-10902/4910 від 26.11.2024, №4905-11190/4910 від 04.12.2024, №4902-11397/4910 від 10.12.2024, №4905-11592/4910 від 17.12.2024, №4905/11851/4910 від 25.12.2024, №4901-122/4910 від 06.01.2025, №4902-366/4910 від 10.01.2025, №4905-646/4910 від 17.01.2025, №4905-784/4910 від 27.01.2025, №4905-785/4910 від 27.01.2025, №4905-993/4910 від 03.02.2025, №4905-1940/4910 від 07.03.2025, №4905-2317/4910 від 19.03.2025, №4905-2816/4910 від 02.04.2025, №4905-2981/4910 від 07.04.2025, №4905-4097/4910 від 08.05.2025 (а.с. 94-166 том 1).

Однак, на момент звернення до суду з позовною заявою, вимоги не задоволені та заборгованість відповідачем не погашена.

З огляду на викладене, у зв`язку із порушенням підрядником строків виконання робіт, позивач нарахував та просить стягнути з відповідача 154139,32грн пені.

Зазначене і є причиною виникнення спору.

Предметом розгляду у даній справі є стягнення з відповідача на користь позивача пені за несвоєчасне виконання робіт за договором.

Предметом доказування у даній справі є обставини укладення договору про закупівлю робіт, строк його дії, строк виконання робіт, докази оплати, наявність/відсутність підстав для стягнення пені.

Дослідивши матеріали справи, оцінюючи подані позивачем докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з огляду на наступне.

За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (стаття 626 Цивільного кодексу України).

Частиною першою статті 837 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з частиною першою статті 854 Цивільного кодексу України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до частини першої статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (частина друга статті 875 Цивільного кодексу України).

Зі змістом частини першої статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень частини першої статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Згідно з частиною першою статті 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином .

Статтею 610 Цивільного кодексу України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 Цивільного кодексу України).

Отже, суд приходить до висновку, що позивачем дотримано положення договору в частині виконання його зобов`язань.

У відповідності до статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Враховуючи визначений контрагентами у пункті 4.2 договору строк закінчення робіт, суд зазначає, що строк закінчення робіт є таким, що настав 31.10.2024 прострочення з 01.11.2024.

Будь-яких доказів своєчасного виконання робіт, а також об`єктивної неможливості своєчасного виконання відповідачем згідно з положеннями статей 13, 74 Господарського процесуального кодексу України під час розгляду справи не надано, а судом таких обставин не встановлено.

Згідно з частиною першою статті 199 Господарського кодексу України виконання господарських зобов`язань забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбаченими цим Кодексом та іншими законами. До відносин щодо забезпечення виконання зобов`язань учасників господарських відносин застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України.

За частиною першою статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до пункту 9.2 договору у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язання при виконанні робіт підрядник сплачує замовнику штрафні санкції, а саме: - за порушення строків виконання робіт замовник вправі нарахувати підряднику пеню в розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення.

Заявлена позивачем пеня розрахована в загальній сумі 154139,32грн за загальний період з 03.12.2024 по 24.04.2025.

Перевіркою здійсненого позивачем розрахунку пені судом порушень не встановлено.

За таких обставин законними й обґрунтованими є вимоги позивача про стягнення з відповідача 154139,32грн пені.

Судом були досліджені всі документи та надана їм правова оцінка.

Стосовно інших доводів сторін суд зазначає наступне.

Враховуючи положення частини першої статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 (заява №4909/04), відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами по справі, аргументи позивача і відповідача та надана їм правова оцінка. Решта доводів та заперечень позивача і відповідача судом до уваги не береться, оскільки не спростовують наведених вище висновків.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача і стягненню на користь позивача підлягають 3028,00грн витрат по сплаті судового збору.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77 79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Приватного виробничого підприємства "ДВН" про стягнення пені в розмірі 154139,32грн задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Приватного виробничого підприємства "ДВН" (08132, Київська обл., Бучанський р-н, м. Вишневе, вул. Лесі Українки, буд 20; ідентифікаційний код 33863245) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (49600, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Короленка, буд. 4; ідентифікаційний код 38598371) 154139,32грн - пені та 3028,00грн - витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 17.10.2025.

Суддя В.О. Татарчук