УХВАЛА

16 жовтня 2025 року

м. Київ

cправа № 911/1849/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд"

до Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль"

про стягнення 954 978,89 грн,

ВСТАНОВИВ:

01.10.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі № 911/1849/25. Вказана касаційна скарга була подана 30.09.2025 через підсистему "Електронний суд".

Перевіривши матеріали касаційної скарги Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль", Верховний Суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою на підставі частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Предметом касаційного оскарження є ухвала Господарського суду Київської області від 26.08.2025, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 у справі № 911/1849/25. Оскаржуваною ухвалою суд відмовив Державному підприємству "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" у поновленні процесуального строку на подання зустрічного позову на підставі клопотання від 21.08.2025, а зустрічний позов від 20.08.2025 Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" про визнання недійсним договору поставки та застосування наслідків недійсності правочину повернув Державному підприємству "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Як зазначив Господарський суд Київської області, строк на подання відзиву був установлений ухвалою Господарського суду Київської області від 18.06.2025 про відкриття провадження у справі 911/1849/25, яку відповідач фактично отримав 19.06.2025, а отже, 15-денний строк для подання зустрічної позовної заяви сплинув 04.07.2025. 08.07.2025 надійшов відзив на позовну заяву, що свідчить про те, що Державному підприємству "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" було відомо про розгляд справи № 911/1849/25. Однак зустрічна позовна заява фактично подана відповідачем 20.08.2025, тобто із значним пропуском вказаного строку.

Подаючи зустрічну позовну заяву, Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" заявило клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову. Обґрунтовуючи клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову, Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" зазначало про своє право на подання зустрічного позову, оскільки, на думку заявника, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд", подаючи заяву про збільшення позовних вимог, не лише збільшило позовні вимоги, а й змінило підстави позову.

Однак Господарський суд Київської області зазначив, що в заяві про збільшення розміру позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" не змінювало підстави позову, а лише збільшило розмір позовних вимог. Крім того, за висновком суду, заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" про збільшення позовних вимог не могла вплинути на обізнаність Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про обставини недійсності договору поставки, викладені в зустрічній позовній заяві. Господарський суд Київської області визнав помилковими доводи Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про те, що суд повинен надати відповідачу право на подання зустрічного позову, оскільки за змістом пункту 3 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України таке право на подання зустрічного позову існує у відповідача в силу процесуального закону, однак може бути реалізоване відповідачем у строк, встановлений цим Кодексом. Водночас суд виснував, що клопотання Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову у цій справі не містить ніяких поважних причин пропуску відповідачем вказаного процесуального строку.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі № 911/1849/25 відмовлено Державному підприємству "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" у поновленні процесуального строку на подання зустрічного позову на підставі клопотання від 21.08.2025, а зустрічний позов від 20.08.2025 Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" про визнання недійсним договору поставки та застосування наслідків недійсності правочину повернуто Державному підприємству "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Не погоджуючись із ухвалою Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі № 911/1849/25, Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою. Апеляційну скаргу Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" обґрунтовувало тим, що розгляд зустрічних позовних вимог про визнання недійсним договору поставки та застосування наслідків недійсності правочину є доцільним під час первісного розгляду вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" про стягнення заборгованості, пені та інфляційних втрат за цим договором. Водночас Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" не погоджувалося з висновком суду першої інстанції про те, що заява про збільшення первісних позовних вимог не змінює підстав позову, оскільки викладені Товариством з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" у заяві про збільшення позовних вимог доводи, на думку скаржника, є зміною підстав позову в частині нарахування пені. Тому Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" стверджувало, що пропуск строку на подання зустрічної позовної заяви зумовлений поважними причинами, а відтак наявні підстави для поновлення цього строку і прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісними позовними вимогами.

Однак постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 у справі № 911/1849/25 апеляційну скаргу Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2024 у справі № 911/1849/25 залишено без змін. Ухвалюючи оскаржувану постанову, суд апеляційної інстанції зазначив, що суд першої інстанції правильно встановив, що ухвалу суду про відкриття провадження у справі № 911/1849/25 відповідач фактично отримав 19.06.2025, отже, 15-денний строк для подання зустрічної позовної заяви сплинув 04.07.2025; зустрічна позовна заява фактично подана відповідачем лише 20.08.2025, тобто із значним пропуском вказаного строку. Колегія суддів апеляційної інстанції також погодилася з висновком суду першої інстанції про те, що у клопотанні Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову відсутні підстави для його поновлення.

Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль", подаючи касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі № 911/1849/25, зазначає, що суд першої інстанції, відмовляючи у клопотанні про поновлення строків на подання зустрічного позову, не забезпечив рівне процесуальне становище сторін у цій справі та допустив надмірний формалізм при вирішенні процесуальних питань.

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження скаржник також зазначає, що ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 у справі № 911/1849/25 прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, адже суди неправильно застосували до спірних правовідносин статті 55, 129 Конституції України, частину 1 статті 2, частини 1, 2 статті 4, статті 46, 119, частини 1, 2 статті 177, статтю 180, пункт 4 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950. Крім того, як стверджує скаржник, неправильно застосовано до спірних правовідносин висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 15.07.2021 у справі № 922/4128/20, відповідно до якого при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

Суди попередніх інстанцій установили, що ухвалою Господарського суду Київської області про відкриття провадження від 18.06.2025 у справі 911/1849/25 було встановлено строк на подання відзиву. Останнім днем строку на подання відзиву було 04.07.2025, тому відповідно до вимог частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач мав право подати зустрічний позов у межах цього строку.

Зустрічну позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мах Трейд" про визнання недійсним договору поставки та застосування наслідків недійсності правочину Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" подало до Господарського суду Київської області 20.08.2025, тобто із значним пропуском строку на подання такого позову. При цьому, подаючи зустрічну позовну заяву із пропуском строку, Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" не навело поважних причин пропуску строку на подання зустрічного позову.

Відповідно до приписів пункту 6 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом (пункт 3 частини 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із частиною 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

За змістом частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Верховний Суд зазначає, що зміст процесуальних приписів, передбачених у частинах 1, 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, є чітким та однозначним і не передбачає подвійного тлумачення.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію "суду права", що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів".

У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.10.1996 (Levages Prestations Services v. France (заява № 21920/93, пункт 48) вказано, що, зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, роль якого обмежено перевіркою правильності застосування норм закону, процесуальні процедури у такому суді можуть бути більш формальними, особливо якщо провадження здійснюється після його розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

У контексті викладеного Суд вважає за необхідне зазначити, що Рекомендацією № (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07.02.1995 державам-членам рекомендовано вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини "с" статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися щодо тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад, справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу.

З огляду на те, що Державне підприємство "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" подало зустрічний позов із пропуском строку, передбаченого частиною 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, правильне застосування Господарським судом Київської області частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України при постановленні ухвали від 26.08.2025, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 у справі № 911/1849/25, є очевидним і не викликає розумних сумнівів. При цьому доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З урахуванням наведеного, керуючись частиною 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі № 911/1849/25.

Керуючись статтею 234, 235, частиною 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2025 та ухвалу Господарського суду Київської області від 26.08.2025 у справі № 911/1849/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак