ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я
14.10.2025 Справа №905/649/25
Суддя Господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження матеріали справи
за позовом: Керівника Костянтинівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Костянтинівської міської ради, повноваження якої тимчасово виконує Костянтинівська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, м. Костянтинівка, Донецька область
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Мосбудінвест, м.Костянтинівка, Донецька область
без виклику учасників справи,
В обґрунтування позовних вимог керівник прокуратури посилається на неналежне виконання відповідачем договору оренди землі б/н від 11.06.2020 щодо повної сплати орендної плати за період січень - грудень 2022.
Ухвалою суду від 27.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі №905/649/25; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено відповідачу строк до 21.07.2025 включно (враховуючи час пересилання засобами зв`язку) для подання суду відзиву на позов (із урахуванням вимог ст.165 ГПК України) разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені.
Порядок виклику учасників справи у судове засідання визначено ст.120 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), відповідно приписів ч.ч.2, ч. 3 якої суд повідомляє учасників справи про вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язкова. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.
Частиною 5 ст.176 ГПК України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст.242 цього Кодексу, та з додержанням вимог ч.4 ст. 120 цього Кодексу.
За приписами ч.5 ст.6 ГПК України (в редакції Закону №3200-IX від 29.06.2023) суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до ч.11 ст.242 ГПК України (в редакції Закону №3200-IX від 29.06.2023) якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Відповідно до п.5.8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС.
Згідно з п.2 ч.6 ст.242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.
Відповідно до вищенаведених приписів законодавства копія ухвали суду про відкриття провадження у справі була надіслана до Електронних кабінетів прокуратури та позивача, та згідно довідок, сформованій у системі Діловодство спеціалізованого суду, доставлена 27.06.2025 до електронних кабінетів Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області, Костянтинівської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, Костянтинівської міської ради Донецької області.
Станом на час відкриття провадження та винесення рішення у справі Товариство з обмеженою відповідальністю Мосбудінвест в силу приписів ч. 6 ст.6 ГПК України (в редакції ЗУ від 29.06.2023 №3200-IX) не зареєструвало власний електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.
Щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, суд відзначає наступне.
Статтею 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" визначено перелік відомостей, про юридичну особу, які вносяться до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Зокрема, передбачено, що до Єдиного державного реєстру вноситься інформація для здійснення зв`язку з юридичною особою: телефон, адреса електронної пошти (п. 18 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань").
Частиною 1 статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.
Відомості щодо зміни місцезнаходження відповідача в матеріалах справи відсутні.
За змістом ч.6 ст.120 ГПК суд викликає або повідомляє експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
У Єдиному державному реєстрі міститься інформація щодо наявності у відповідача засобів телефонного зв`язку - НОМЕР_1 . З огляду на викладене, судом були вжиті також додаткові заходи для належного інформування відповідача про розгляд справи шляхом направлення 01.07.2015 телефонограми за вказаним номером, телефонограму було прийнято Москаленко А.В. (кінцевий бенефіціарний власник ТОВ Мосбудінвест).
Також, судом додатково розміщено відповідне оголошення для відповідача на сторінці Господарського суду Донецької області офіційного веб-порталу "Судова влада в Україні" в мережі Інтернет.
Відповідно до ст. 2 Закону України Про доступ до судових рішень кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.
На виконання приписів чинних нормативно-правових актів процесуальний документ по справі був оприлюднений в Єдиному державному реєстрі судових рішень, який є відкритим для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.
Таким чином, сторони у справі не були позбавлені можливості своєчасно ознайомитись з відповідним процесуальним документом в Єдиному державному реєстрі судових рішень.
З огляду на зазначене, учасники справи є такими, що належним чином повідомлені про розгляд справи.
Станом на момент винесення рішення заяви по суті справи, клопотання з процесуальних питань від відповідача не надходили.
Відповідно до ст.248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.
За приписами ч.2 ст. 114 ГПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.
Поняття "розумного строку" не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
У рішенні Європейського Суду з прав людини "Савенков проти України" від 02.05.2013 "Папазов проти України" від 15.03.2012 зазначено, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника.
Отже, строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи, поведінка заявників та об`єктивна необхідність вчинення процесуальних дій.
Як вже зазначалося, введено в Україні воєнний стан з 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжувався та триває на даний час.
Відповідно до Рекомендацій, прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.
Враховуючи приписи статті 3 Конституції України, зважаючи на обставини, пов`язані із збройною агресію проти України, включення Харківської міської територіальної громади (місцезнаходження Господарського суду Донецької області) до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій, а також обставини особливого (дистанційного) режиму роботи Господарського суду Донецької області, враховуючи період знаходження головуючого судді у щорічній відпустці, повний текст рішення складений судом у межах розумного строку в розумінні положень ГПК України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Статтею 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Тобто, навіть в умовах воєнного стану конституційне право особи на судовий захист не може бути обмеженим.
Згідно з ч.4 ст.240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив наступні фактичні обставини.
Відповідно до п.2 договору в оренду передається земельна ділянка площею 0,8161га.
За умовами п.3 договору на земельній ділянці розташовані будівлі та споруди.
Згідно п.4 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладення договору становить: 1180849,58грн. (один мільйон сто вісімдесят тисяч вісімсот сорок дев`ять грн. 58 коп.)
За змістом п.5 договору земельна ділянка, яка передається в оренду не має недоліків що можуть перешкоджати її ефективному використанню.
Договір укладено на 10 років. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації такого права. Дата закінчення дії договору оренди обчислюється від дати його укладення. Після закінчення строку на який його було укладено договір оренди земельної ділянки комунальної власності, на якій розташовані будівлі, споруди, що перебувають у власності орендаря поновлюється на такий самий строк і на таких самих умовах. Поновленням договору вважається поновлення договору без вчинення сторонами договору письмового правочину про його поновлення, за умови відсутності від однієї із сторін договору заяви поданої не пізніше як за місяць до дати закінчення дії такого договору до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про виключення з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про поновлення такого договору. У такому разі державна реєстрація речового права після настання відповідної дати закінчення дії договору продовжується на той самий строк. У разі відмови однієї із сторін договору оренди землі від права поновлення даного договору після закінчення строку на який його було укладено або закінчення строку дії договору за рішенням суду чи за умови розірвання договору в односторонньому порядку передбаченому законодавством, орендар повинен звільнити земельну ділянку. В іншому випадку орендодавець має право на демонтаж споруди, яка знаходиться на земельній ділянці або інших об`єктів інфраструктури з відшкодуванням витрат по зазначеному демонтажу, окрім випадків, коли на цій земельній ділянці розташовані об`єкти нерухомого майна право власності на яке зареєстровано за орендарем в установленому законодавством порядку (п. 6 договору).
У п.8 договору сторони погодили, що обчислення орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх пільгового призначення та коефіцієнтів індексації визначених законодавством за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами що заповнюються під час укладення або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.
Орендна плата вноситься щомісячно рівними частками не пізніше 15 днів наступного за останнім календарним днем звітного місяця. (п.9 договору).
За приписами п.10 договору розмір орендної плати переглядається у разі:
- зміни умов господарювання, передбачених договором;
- зміни нормативної грошової оцінки земель, розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації назначених законодавством;
- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами;
- прийняття міською радою рішення про підвищення або зменшення розміру орендної плати;
- в інших випадках передбачених законом.
Відповідно п.15 договору передача земельної ділянки в оренду здійснюється з розробленням технічної документації із землеустрою. Підставою розроблення технічної документації із землеустрою є заява на дозвіл Костянтинівської міської ради на розроблення технічної документації із землеустрою. Організація розроблення технічної документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки і витрати пов`язані з цим покладаються на орендаря.
Земельна ділянка за договором оренди землі вважається переданою з дати державної реєстрації права оренди за актом її приймання-передачі (п. 16 договору).
Згідно п.17 договору після припинення дії договору орендар в семиденний строк повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані не гіршому, порівняно з тим у якому він одержав її в оренду. Орендодавець у разі погіршення корисних властивостей орендованої земельної ділянки пов`язаних із зміною її стану, має право на відшкодування збитків у розмірі, визначеному сторонами. Якщо сторонами не досягнуто згоди про розмір відшкодування збитків спір розв`язується у судовому порядку.
За умовами п.24 орендодавець має право вимагати від орендаря:
- використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди, дотримання екологічної безпеки землекористування та збереження родючості ґрунтів, додержання державних стандарті, норм і правил у тому числі місцевих правил забудови населених пунктів та правил благоустрою міста;
- дотримання режиму водоохоронних зон прибережних захисних смуг, зон санітарної охорони, санітарно-захисних зон, зон особливого режиму використання земель та територій, які особливо охороняються;
- своєчасного внесення орендної плати.
За приписами п. 9 договору зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розв`язується у судовому порядку.
Дія договору припиняється у разі:
- закінчення строку, на який його було укладено;
- придбання орендарем земельної ділянки у власності;
- викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності в порядку, встановленому законом;
- ліквідації юридичної особи-орендаря.
Договір припиняється також в інших випадках передбачених законом.
Відповідно п.33 договору за невиконання або неналежне виконання договору сторони несуть відповідальність відповідно до закону та цього договору.
Згідно п.35 договору цей договір набирає чинності після підписання його сторонами та відповідної реєстрації права. Цей договір укладено в трьох примірниках що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться в орендодавця , другий в орендарів, третій в органі який провів державну реєстрацію відповідного права. Невід`ємними частинами договору є:
- план або схема земельної ділянки;
- акт приймання-передачі об`єкта оренди.
Договір підписаний представниками сторін без зауважень.
Сторонами укладено розрахунок розміру орендної плати за земельні ділянки комунальної власності, грошова оцінка яких проведена станом на 01 січня 2015 року.
Відповідно до наявної в матеріалах справи інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №406680309 від 04.12.2024, договір оренди земельної ділянки було зареєстровано 11.06.2020, номер запису про інше речове право 36902648.
Враховуючи викладені обставини та п.16 договору, земельна ділянка вважається переданою відповідачу з 11.06.2020.
Також, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 422628240 від 14.04.2025 за адресою: Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Мирошніченко, б.79 розташована будівля ГРП загальною площею 30.2 кв.м та будівля АБЗ зі складом сипких матеріалів загальною площею 71.4 кв.м, власником зазначених об`єктів є ТОВ Мосбудінвест.
Торгово-промислова палата України листом №1022/05-72 від 22.04.2025 у відповідь на запит заступника керівника Костянтинівської окружної прокуратури №52-1401вих-25 від 17.04.2025 повідомила про відсутність відомостей щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та видачі відповідного Сертифіката.
Виходячи з принципу повного, всебічного та об`єктивного розгляду всіх обставин справи, суд вважає вимоги позивача такими, що підлягають задоволенню, враховуючи наступне:
Проаналізувавши фактичні обставини справи, оцінивши представлені докази, суд вважає правомірним звернення прокурора з даним позовом в інтересах держави в особі визначеного ним позивача, при цьому суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, серед іншого, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Прокурором було встановлено, що до часу звернення з даним позовом до суду органами уповноваженими здійснювати функції держави у спірних правовідносинах не вжито дієвих заходів для стягнення боргу та розірвання договору оренди земельної ділянки. Вищевказані обставини стали підставою для звернення прокурора із даним позовом до суду, згідно ст.23 Закону України Про прокуратуру.
Відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999р. №З-рп/99, прокурори та їх заступники подають до господарського суду позови, саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій, незалежно від їх підпорядкування і форм власності.
Прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави, і чи заява є підставою для порушення справи в господарському суді.
Під поняттям орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.
Відповідно до п. б ч. 1 ст. 33 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад віднесено здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.
Таким чином, орган місцевого самоврядування наразі поєднує функції, як органу контролю за використанням та охороною земель усіх форм власності, так і повноваження власника земельних ділянок, у тому числі за межами населеного пункту.
З огляду на вказане Костянтинівська міська рада поєднує у собі функції власника земельних ділянок та органу державного контролю щодо них, у тому числі щодо своєчасної сплати орендної плати за землю, що є предметом спору у даній справі.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, востаннє до 05.11.2025.
Відповідно до статті 4 Закону України Про правовий режим воєнного стану № 389-VIII від 12.05.2015 на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадського порядку та безпеки, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації. Рішення про утворення військових адміністрацій приймається Президентом України за поданням обласних державних адміністрацій або військового командування.
Указом Президента України №225/2022 від 10.04.2022 Про утворення військових адміністрацій утворено Костянтинівську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області.
Отже, на період дії воєнного стану в Україні Костянтинівська міська військова адміністрація виконує обов`язки Костянтинівської міської ради.
Відповідно до відповідей адресованих Костянтинівській окружній прокуратурі №621/26-вх.26-463/1 від 11.03.2025, №984/26-вх.26-1209/1 від 25.04.2025, №1158/26вх.26-1530/1 від 15.05.2025 Костянтинівська міська військова адміністрація повідомила, що не зверталась до суду з позовом до ТОВ Мосбудінвест про стягнення заборгованості з орендної плати, надала розрахунок заборгованості з орендної плати та зазначила, що наразі звернутися до суду щодо захисту інтересів територіальної громади у спірних правовідносинах із відповідною позовною заявою унеможливлене через відсутність коштів сплати судового збору та евакуації частини працівників із претензійно-позовної роботи у зв`язку з погіршенням безпекової ситуації у громаді.
Викладене свідчить, що Костянтинівська міська військова адміністрація, як компетентний орган на здійснення представництва в суді законних інтересів держави, які порушуються, захист цих інтересів не здійснює, що є достатнім аргументом для підтвердження підстав представництва інтересів держави у даному випадку Костянтинівською окружною прокуратурою.
У постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, відповідно до якого сам факт не звернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади, свідчить про те, що зазначений орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Дотримання належного економічного регулювання земельних правовідносин, забезпечення надходжень платежів з орендної плати до місцевих бюджетів у законодавчо визначених розмірах шляхом їх вірного правового (в тому числі договірного) врегулювання безпосередньо належить до інтересів держави.
Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020р. у справі №912/2385/18, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.
Оскільки право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів, кожне порушення закону та несплата орендної плати за використання об`єкту комунальної власності є порушенням державних інтересів.
З огляду на наведене, у даному випадку, прокурор правомірно звернувся з позовом на захист прав та інтересів держави.
Щодо нарахування заборгованості за період січень - грудень 2022 року в умовах воєнного стану, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.п.69.14 п.69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України за період з 1 січня 2022 року до 31 грудня 2022 року не нараховується та не сплачується плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України, та перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних осіб, та за період з 1 березня 2022 року до 31 грудня 2022 року - в частині земельних ділянок, що перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Починаючи з 1 січня 2023 року, за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України, які включені до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) не нараховується та не сплачується за період з першого числа місяця, в якому було визначено щодо відповідних територій дату початку активних бойових дій або тимчасової окупації, до останнього числа місяця, в якому було завершено активні бойові дії або тимчасова окупація на відповідній території. Дати початку та завершення активних бойових дій або тимчасової окупації визначаються відповідно до даних Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, визначається у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Враховуючи вищевикладене, суд встановив, що нарахування позивачем орендної плати за користування відповідачем земельною ділянкою за період січень-грудень 2022 року є правомірним.
Відповідно до ст.509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За приписами ст.ст.11, 509 ЦК України зобов`язання виникають, зокрема, з договору.
За умовами ст.792 ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. Земельна ділянка може передаватись у найм разом з насадженнями, будівлями, спорудами, водоймами, які знаходяться на ній, або без них. Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.
За змістом частини 2 статті 792 Цивільного кодексу України відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.
За приписами ст.1 Закону України "Про оренду землі", яка кореспондується з положеннями частини першої ст.93 Земельного кодексу України, орендою землі є засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Частиною 1 ст.2 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.
Відповідно до ст.6 Закону України "Про оренду землі" право оренди земельної ділянки підлягає державній реєстрації відповідно до закону.
Законом України "Про оренду землі" визначено умови укладення, зміни, припинення і поновлення договору оренди землі, а статтею 13 передбачено, що договором оренди землі є договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Статтями 14-15 Закону України "Про оренду землі", зокрема передбачено, що договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї із сторін може бути посвідчений нотаріально. Типова форма договору оренди землі затверджується Кабінетом Міністрів України. Істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); дата укладання та строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови.
Відповідно до ч.2 ст.3 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень речові права на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають, змінюються та припиняються з моменту такої реєстрації.
Відповідно до ст.286 ГК України, орендна плата це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.
Згідно зі ст.24 Закону України Про оренду землі орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати.
Відповідно до ст.21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.
Згідно абз.3 ч.1 ст.13 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності.
Тобто нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.
Відповідно до ч.1 ст.15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7- 10 років (стаття 18 Закону України "Про оцінку земель").
Частинами 1, 2 статті 20 цього Закону передбачено, що за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до частин 1, 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.
Пунктом 8 договору обчислення орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх пільгового призначення та коефіцієнтів індексації визначених законодавством за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами що заповнюються під час укладення або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.
За приписами п.10 договору розмір орендної плати переглядається у разі:
- зміни умов господарювання, передбачених договором;
- зміни нормативної грошової оцінки земель, розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації назначених законодавством;
- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами;
- прийняття міською радою рішення про підвищення або зменшення розміру орендної плати;
- в інших випадках передбачених законом.
Таким чином суд приходить до висновку, що основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 ст.288 ПК України (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 10.09.2018р. у справі №920/739/17).
Згідно з висновком, який викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.05.2020 у справі №922/2843/19, чинне земельне законодавство, в тому числі ст. 20 ЗУ Про оцінку земель, не містить обґрунтування обов`язковості надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кожен календарний рік упродовж спірного періоду, а лише зазначає про необхідність фіксування нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки у відповідному витязі; витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки, внесених до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі реального часу, тобто на час звернення заявників, у зв`язку з чим програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування вказаних витягів на певну дату, яка вже минула.
Згідно з пунктами 289.1, 289.2 статті 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок на 1 січня поточного року. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Згідно із частиною 1 ст.530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ч.5 ст.762 ЦК України, плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до п.9 договору орендна плата вноситься щомісячно рівними частками не пізніше 15 днів наступного за останнім календарним днем звітного місяця.
Судом встановлено, що з урахуванням викладених умов договору, граничні строки оплати орендної плати за спірний період січень-грудень 2022 рік вже настали, отже вбачається прострочення виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань.
З огляду на вимоги ч.ч.1, 3 ст.74 ст.73 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Згідно із ст.2 ст.73 ГПК України, правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом та на засадах змагальності.
Враховуючи вищевикладене та відсутність доказів погашення заборгованості з орендної плати за заявлений період, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача.
Відповідно до наявної в матеріалах справи платіжної інструкції №1102 від 18.06.2025 судовий збір у справі був сплачений Донецькою обласною прокуратурою, у зв`язку з цим, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь платника - Донецької обласної прокуратури.
Керуючись статтями 129, 232, 233, 236-238, 240, 241, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд -
Позовні вимоги задовольнити.
Після набрання рішенням законної сили видати накази у встановленому порядку.
Рішення набирає законної сили в порядку та строки передбачені ст. 241 ГПК України.

Апеляційна скарга відповідно до статті 256 ГПК України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено та підписано 14.10.2025.

Суддя Ю.В. Макарова