ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" жовтня 2025 р. Справа № 914/1215/25

Головуючий (суддя-доповідач) Західного апеляційного господарського суду - Якімець Г.Г.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 від 15 жовтня 2025 року

на рішення Господарського суду Львівської області від 23 вересня 2025 року (повний текст підписано 25.09.2025), суддя Іванчук С.В.

у справі № 914/1215/25

за первісним позовом Публічного акціонерного товариства "МТБ Банк", м. Чорноморськ, Одеська обл.

до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Потато Ожидів", с. Ожидів, Львівська область

до відповідача-2 ОСОБА_1 , с. Ожидів, Львівська область

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватне акціонерне товариство "Експортно-кредитне агентство", м. Київ

про стягнення заборгованості 634 1380,32 грн

та за зустрічним позовом ОСОБА_1 , с. Ожидів, Львівська область до відповідача Публічного акціонерного товариства "МТБ Банк", м. Чорноморськ, Одеська область

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Потато Ожидів", с. Ожидів, Львівська область

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Приватне акціонерне товариство "Експортно-кредитне агентство", м. Київ

про визнання недійсним договору

встановив:

15 жовтня 2025 року до Західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Львівської області від 23 вересня 2025 року у справі № 914/1215/25.

Документ сформовано в системі "Електронний суд" - 15.10.2025.

Відповідно до ч.3 ст.258 ГПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Разом з тим, апелянт до апеляційної скарги не долучив доказів сплати судового збору та просить суд звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на те, що судовий збір за подання такої скарги є надвеликим (перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік), фінансовий стан ОСОБА_1 не дозволяє йому сплатити судовий збір у цій справі в такому значному розмірі. На підтвердження цієї обставини до апеляційної скарги додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми сплачених доходів та утриманих податків від 09 жовтня 2025 року, згідно з яким дохід ОСОБА_1 отриманий у 2024 році від Національної академії сухопутніх військ становить 88 948,70 грн.

Розглянувши клопотання скаржника, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору, з огляду на наступне:

Частиною 2 ст.123 ГПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Статтею 8 Закону "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, зокрема, при наявності умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною 1 ст.8 Закону "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті (ч.2 ст.8 Закону "Про судовий збір").

Положення ст.8 Закону "Про судовий збір" містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

У п.37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18 зроблено висновок про те, що з аналізу ст.8 Закону "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Положення ГПК та Закону "Про судовий збір" не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п.44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

З урахуванням цих рішень Європейського суду з прав людини Верховний Суд у постановах від 21.10.2022 у справі №905/1059/21 та від 30.11.2022 у справі №905/1060/21 зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

Крім того, Верховний Суд неодноразово вказував, що загальна сума отриманих доходів фізичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи фізичної особи за попередній рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та довідкою Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (ухвали Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №921/2/21(921/463/22), від 17.07.2023 у справі №757/14112/20-ц, від 03.05.2022 у справі №914/1147/20, від 10.11.2021 у справі №922/1429/19, від 06.06.2021 у справі №922/1775/19).

На підтвердження свого фінансового становища скаржник надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплаченого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за 2024 рік. При цьому, скаржник не надав інших доказів, зокрема, довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7; документів щодо наявності банківських рахунків із зазначенням коштів на них, тощо.

Отже, надання апелянтом відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків без одночасного надання довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7, документів щодо наявності банківських рахунків із зазначенням коштів на них тощо унеможливлює застосування судом апеляційної інстанції положення ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Як встановлено судом, зазначені скаржником обставини не є безумовними підставами для звільнення його від сплати судового збору, оскільки надані суду докази на підтвердження майнового стану заявника, зокрема, документ з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, однак не свідчить про його скрутне фінансове становище та не підтверджує неможливість сплати ним судового збору у визначеному розмірі за подання апеляційної скарги у цій справі, відтак, підстави для звільнення апелянта від сплати судового збору в цьому випадку відсутні.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18.10.2023 у справі №910/10939/22, вирішуючи питання щодо наслідків відмови суду в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, висловленого в заяві про усунення недоліків апеляційної скарги, дійшла висновку, що прийнявши рішення про відмову у звільненні від сплати судового збору, суд має постановити ухвалу про залишення скарги без руху, направити її заявнику та переконатись, що він отримав цю ухвалу і має розумний строк для сплати судового збору та подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору.

Відтак суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору до ухвалення рішення у цій справі.

Суд звертає увагу, що апелянт не позбавлений права та можливості звернутися з відповідною заявою повторно, з наданням інших доказів, зокрема довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7, документів щодо наявності банківських рахунків із зазначенням коштів на них тощо.

Зважаючи на наведене, подаючи апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Львівської області від 23 вересня 2025 року у справі № 914/1215/25, скаржник повинен сплатити судовий збір у порядку та розмірі, що встановлені Законом України Про судовий збір.

Згідно з ч.1 ст.4 ЗУ "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви від розміру оспорюваної суми (пп.6 п.2 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір").

Відповідно до ч.3 ст.4 ЗУ "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з апеляційної скарги апелянт оскаржує рішення суду першої інстанції в повному обсязі (як в частині вирішення первісного позову так і в частині вирішення зустрічного позову).

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Львівської області від 23 вересня 2025 року у справі № 914/1215/25 скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 115 983,84 грн. (112 350,24 грн (150% від 93 625,20 грн (1,5% від 6 241 680,32 грн) * 0,8) за первісну вимогу майнового характеру та (3 633,60 грн (150% від 3 028 грн * 0,8)) та зустрічну вимогу немайнового характеру).

Частиною 2 ст.260 ГПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст.174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху та роз`яснення апелянту, що протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали, останній має право усунути недоліки апеляційної скарги та подати суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 115 983,84 грн.

Слід зазначити, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається апелянту в порядку ч.4 ст.174 ГПК України.

Враховуючи наведене вище, керуючись ст.ст.174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд, -

постановив:

1.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Львівської області від 23 вересня 2025 року у справі № 914/1215/25 залишити без руху.

2.Встановити апелянту строк (10 днів з дня отримання цієї ухвали) на усунення недоліків апеляційної скарги та подання суду: доказів сплати судового збору в сумі 115 983,84 грн.

3.Копію ухвали суду надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.