УХВАЛА

м. Київ

09.10.2025Справа № 910/9697/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О. за участю секретаря судового засідання Невечери С.А., розглянувши заяву Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА" від 01.10.2025 про зміну предмету позову

у справі за позовом Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА"

до Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ"

про стягнення 81508,17 грн

представники сторін:

від позивача: Антоненко О.В.;

від відповідача: Гаврилюк В.М.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" про стягнення 81508,17 грн, з яких 78013,10 грн заборгованості з орендної плати, 2626,81 грн інфляційних втрат та 868,26 грн 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду №339/2019 від 11.11.2029.

Ухвалою від 12.08.2025 Господарський суд міста Києва вказану позовну заяву прийняв до розгляду, відкрив провадження у справі, розгляд справи постановив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

11.09.2025 до відділу діловодства суду від відповідача надійшла заява №10/09-25/1 від 10.09.2025 про ознайомлення із матеріалами справи.

22.09.2025 до відділу діловодства суду від відповідача надійшов відзив №18/09-25/1 від 18.09.2025, у якому були заявлені клопотання про поновлення строку для подання відзиву та розгляду справи у судових засіданнях з викликом сторін.

Ухвалою від 23.09.2025 Господарський суд міста Києва задовольнив клопотання відповідача Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" про поновлення строку для подання відзиву (заявлене у відзиві), поновив відповідачу пропущений процесуальний строк для подання відзиву та долучити відзив до матеріалів справи; клопотання відповідача Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" про розгляд справи у судових засіданнях з викликом сторін (заявлене у відзиві) - задовольнив; призначив судове засідання у справі №910/9697/25 на 09.10.2025.

06.10.2025 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив та заява про зміну предмету позову.

09.10.2025 до суду від відповідача надійшли додаткові пояснення.

У судове засідання 09.10.2025 прибули представники позивача та відповідача.

У судовому засіданні 09.10.2025 суд постановив протокольну ухвалу про долучення до матеріалів справи додаткових пояснень відповідача та відповіді на відзив.

У судовому засіданні 09.10.2025 суд розглянув заяву про зміну предмету позову. Представник позивача надав пояснення щодо заяви про зміну предмету позову, представник відповідача проти вказаної заяви заперечив.

Розглянувши заяву про зміну предмету позову, суд дійшов висновку про таке.

У поданій заяві про зміну предмету позову позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість з орендної плати в розмірі 78013,10 грн, інфляційні втрати у розмірі 2626,81 грн, три відсотки річних у розмірі 868,26 грн та розірвати договір про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду №339/2019 від 11.11.2029.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Частиною 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У той же час, ч.2 ст.252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі (ч.3 ст.252 ГПК України).

Суд зазначає, що право позивача на зміну предмету позову є диспозитивним правом щодо матеріально-правових вимог позивача до відповідача. Водночас можливість реалізації такого права безпосередньо пов`язана з процесуальним строком, визначеним частиною третьою статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Заяву від 01.10.2025 про зміну предмету позову позивач направив до суду 01.10.2025 (вх. від 06.10.2025).

Предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц зазначила, що в разі надходження до суду такої заяви суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц зробила висновок, зокрема, про те, що: "як збільшення або зменшення розміру позовних вимог потрібно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені в тексті позовної заяви. Заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами".

Висновки з приводу того, що неправомірно висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви також наведені у пункті 4.16 постанови Верховного Суду від 09.07.2020 року у справі №922/404/19.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2024 у справі №910/15342/23 зазначив, що одночасна зміна підстав і предмета позову є тоді, коли фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. Заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Подібні за змістом висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 13.08.2024 у справі № 914/3080/20.

При цьому об`єднання позовних вимог відповідно до частини першої статті 173 Господарського процесуального кодексу України можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після відкриття провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

У поданій заяві про зміну предмету позову позивач заявив вимоги про стягнення з відповідача заборгованості з орендної плати в розмірі 78013,10 грн, інфляційні втрати у розмірі 2626,81 грн, три відсотки річних у розмірі 868,26 грн та розірвання договору про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду №339/2019 від 11.11.2029.

Судом встановлено, що у заяві про зміну позовних вимог позивачем додатково до вимог про стягнення заборгованості з орендної плати за період з 01.11.2024 по 31.07.2025 заявлено вимоги про стягнення заборгованості за серпень-вересень 2025 року, які не були заявлені у позові. Також позивач додатково заявив вимогу про розірвання договору про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду №339/2019 від 11.11.2029.

Отже, заява про зміну предмету позову становить самостійний предмет позову щодо розірвання договору та стягнення заборгованості за серпень-вересень 2025 року.

Таким чином, з аналізу вищенаведеної заяви вбачається, що позивачем доповнено позовні вимоги новими вимогами про стягнення заборгованості за серпень-вересень 2025 року та про розірвання договору, які не були заявлені при подачі позову.

За таких обставин, суд вважає, що подана позивачем заява про зміну предмету позову за своїм змістом є новими позовними вимогами, а тому не може бути прийнята судом.

Відповідно до ч.1 ст.252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ ГПК України.

Приписами ст.248 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення (ч.8 ст.252 ГПК України).

У зв`язку з необхідністю повного та всебічного дослідження всіх обставин спору, враховуючи приписи ч.2 ст.202, ст.216, ст.252 ГПК України, суд вважає за належне відкласти судове засідання у справі №910/9697/25.

Керуючись ст.ст. 46, 118, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА" від 01.10.2025 про зміну предмету позову - залишити без розгляду.

2. Відкласти судове засідання у справі №910/9697/25 на 06.11.2025 о 15:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 8.

3. Ухвала набрала законної сили після її оголошення - 09.10.2025 та може бути оскаржена в частині залишення без розгляду заяви про зміну предмету позову у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено: 15.10.2025.

Суддя С.О. Турчин