ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

20 жовтня 2025 року м. ХарківСправа № 922/3575/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши заяву Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова про зміну предмету позову (вх.№22644 від 30.09.2025) у справі

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області (61072, м. Харків, вул. Тобольська, 55-а)
до 1)Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Конституції, 7; ) , 2)Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, (61003, м. Харків, м-н. Конституції, 16; ) , 3)Товариства з обмеженою відповідальністю "Весна" (61140, м. Харків, пр. Гагаріна, 38-а, кв. 123; )
про скасування рішення, визнання договору купівлі-продажу недійсним та повернення майна

ВСТАНОВИВ:

03.09.2021 Керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області (далі - Прокурор, Скаржник) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради (далі - Харківська міськрада, Відповідач-1), Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради (далі - Управління, Відполвідач-2), Товариства з обмеженою відповідальністю "Весна" (далі - ТОВ "Весна", Відповідач-3) та просив суд:

- визнати незаконним та скасувати пункт 82 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 року №1008/18 (далі - рішення Харківської міськради від 21.02.2018);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 17.07.2018 №5606-В-С, укладений між Управлінням та ТОВ "Весна", нотаріально посвідчений і зареєстрований в реєстрі за №2379 (далі - договір купівлі-продажу);

- припинити реєстрацію речового права на майно;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Весна" повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення цокольного поверху № 37-44, загальною площею 148,3 кв. м вартістю 377 520 грн, розташовані за адресою: м.Харків, вул. Чичибабіна, 1, літ. А-5-7-8.

В обґрунтування позовних вимог Прокурор посилається на те, що рішення Харківської міської ради про включення спірних нежитлових приміщень до переліку об`єктів, які підлягають приватизації (відчуженню) шляхом викупу, є незаконним, оскільки ТОВ "Весна" жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкта нерухомого майна в оренді не здійснило; у звіті про оцінку майна, договорі купівлі-продажу, заяві з проханням надати дозвіл на приватизацію, а також у приватизаційній справі будь-які відомості про такі поліпшення відсутні. ТОВ "Весна" до органу приватизації, тобто до Управління, не подавало документів, передбачених пунктом 2.2. Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, які б містили відомості про невід`ємні поліпшення, здійснені за час оренди. Станом на момент приватизації ринкова вартість орендованих приміщень складала 314 600 грн без ПДВ, у звіті про оцінку будь-які відомості про проведення ремонтних робіт (у тому числі невід`ємних поліпшень) відсутні; Харківська міськрада та орган приватизації незаконно обрали спосіб приватизації оспорюваного майна шляхом викупу орендарем, у зв`язку з чим оспорюваний пункт рішення міської ради є незаконним та підлягає скасуванню, а договір купівлі-продажу суперечить вимогам законодавства і підлягає визнанню недійсним. Спірні нежитлові приміщення, право власності на які на підставі договору купівлі-продажу перейшло до Відповідача-3, підлягають поверненню територіальній громаді міста Харкова, оскільки обраний спосіб приватизації не тільки є незаконним, а й суперечить інтересам держави та територіальної громади, оскільки він фактично є способом уникнення проведення конкурсного продажу цих об`єктів (аукціон або конкурс), що виключає можливість отримати за об`єкт приватизації більше ринкової вартості, адже на аукціон або конкурс такий об`єкт виставляється з початковою вартістю, що дорівнює ринковій та в ході їх проведення ціна продажу може збільшитись.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 14.11.2024, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 06.03.2025, у позові відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.08.2025 касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури задовольнити частково. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.03.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 14.11.2024 скасувати, а справу № 922/3575/21 направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 вересня 2025 року для розгляду справи № 922/3575/21 визначено головуючого суддю (суддю-доповідача) Рильову В.В.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.09.2025 судом справу № 922/3575/21 прийнято до розгляду у порядку загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 13.10. 2025 р. об 11:40 годині.

30.09.2025 до Господарського суду Харківської області від Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова надійшла заява про зміну предмету позову (вх.№22644 від 30.09.2025), в якій останній просить суд здійснювати розгляд позовних вимог виключивши пункт про визнання незаконним та скасування пункту 82 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 року №1008/18 (далі - рішення Харківської міськради від 21.02.2018).

Розглянувши заяву Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова про зміну предмету позову (вх.№22644 від 30.09.2025), суд вказує таке.

Як вже було зазначено вище, справа №922/3575/21 перебуває на новому розгляді в Господарському суді Харківської області, оскільки постановою Верховного Суду від 27.08.2025 касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури задоволено частково. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.03.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 14.11.2024 скасовано з тих підстав, що судами у спірних правовідносинах не встановлено усіх обставин справи, не досліджено докази, які є важливими у спірних правовідносинах, не враховано практику Верховного Суду. При цьому, у п.5.52 Постанови від 27.08.2025 Верховний суд зазначив, що при новому розгляді справи суду слід врахувати наступне:

- як було правомірно зазначено судами попередніх інстанцій, Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на тому, що вимога про визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування, яке на час звернення до суду з позовом виконано шляхом укладення відповідного договору, є неефективним способом захисту прав особи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.09.2022 у справі № 483/448/20, від 05.07.2023 у справі № 912/2797/21, від 12.09.2023 у справі № 910/8413/21, від 11.06.2024 у справі № 925/1133/18);

- якщо суд дійде висновку про задоволення позову Прокурора, то в такому випадку слід вирішити питання щодо наслідків визнання договору купівлі-продажу недійсним, з урахуванням положень статті 216 Цивільного кодексу України;

- у разі встановлення судом наявності підстав для задоволення позову суду належить надати оцінку заяві Відповідача-2 про застосування наслідків спливу строку позовної давності з урахуванням практики Верховного Суду.

Суд зазначає, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Статтею 46 ГПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Частиною другою даної статті закріплено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частина 4 статті 46 ГПК України передбачає, що у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною ФАКТИЧНИХ ОБСТАВИН справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Відтак, за загальним правилом зміна предмету та підстав позову під час нового розгляду справи не допускається. Якщо предмет позову становлять вимоги позивача, то підставу позову становлять заяви (посилання) позивача на обставини, якими він ці вимоги обґрунтовує. Процесуальний закон встановлює часові межі, у яких сторони мають зробити заяви стосовно суті справи, і, як випливає з наведеного вище положення, під час нового розгляду вони, як правило, повинні залишитись незмінними.

Із системного аналізу наведених норм убачається, що позивач відповідно до норм ГПК України наділений правом змінити предмет або підставу позову при новому розгляді справи тільки у тому разі, якщо суд встановить, що це необхідно для захисту прав позивача, у зв`язку зі зміною фактичних обставин справи, а предмет чи підстава позову при первісному розгляді були недостатніми для такого належного захисту.

При цьому, за змістом абзацу другого частини четвертої статті 46 ГПК України, зміна предмета позову при новому розгляді справи є допустимою лише тоді, коли зміна фактичних обставин справи сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Фактичні обставини справи - це обставини, встановлені судами, які мають значення для правильного вирішення справи. Саме на обставинах, що підлягають встановленню, й будується предмет доказування в справі. Фактичні обставини саме втілюють в собі підстави позову, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

При цьому, відповідно до вимог ст. 73-74 ГПК України наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи суд встановлює на підставі доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Звертаючись із позовом до суду, прокурор на сторінці 9 позовної заяви зазначив, що Харківська міська рада незаконно обрала спосіб приватизації оспорюваного майна шляхом викупу орендарем, а тому таке рішення Харківської міської ради є незаконним та підлягає скасуванню.

Приймаючи 14.11.024 рішення в даній справі, Господарський суд Хакрівської області зазначив, що вимога про визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування, яке виконано на час звернення з позовом до суду шляхом укладення відповідного договору, є неефективним способом захисту прав особи, оскільки зазначене рішення вичерпало свою дію виконанням. А тому у вказаному рішенні суд дійшов висовку, що оскільки на час звернення прокурора з позовом до Господарського суду Харківської області пункт 82 Додатку 1 до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 21.02.2018 №1008/18 уже реалізований та вичерпав свою дію виконанням, а саме шляхом укладення договору купівлі-продажу № 5606-В-С від 17.07.2018 між ТОВ "Весна" та Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, то визнання незаконним і скасування такого рішення не може забезпечити ефективного захисту прав територіальної громади та не призведе до поновлення прав територіальної громади м. Харкова, відновлення володіння, користування або розпорядження нею зазначеним майном.

При цьому, як Східний апеляційний Господарський суд у своїй Постанові від 06.03.2025 у вказаній справі, так і Верховний суд у своїй Постанові від 27.08.2025 з таким висновком суду першої інстанції погодились.

Суд констатує, що у відповідності до норм процесуального законодаства, зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання.

Отже, законодавець обмежив можливість вносити зміни при новому розгляді справи, оскільки новий розгляд це не новий позов, а повторне вирішення того самого спору з урахуванням висновків касаційної інстанції. Тому будь-яке коригування позову після направлення справи на новий розгляд допускається виключно при наявності нових фактичних обставин, а не з міркувань доцільності чи правової позиції.

При цьому, під зміною фактичних обставин розуміють НОВІ події чи факти,які виникли або змінилися після закінчення підготовчого засідання, та впливають на предмет спору або права позивача.

Втім, у справі №922/3575/21, прокурор подав заяву про зміну предмета позову під час нового розгляду. При цьому, посилаючись у вказаній заяві на чисельну судову практику Верховного суду щодо обрання позивачем неналежного способу захисту, прокурор просить суд здійснювати розгляд позовних у наступній редакції:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 17.07.2018 №5606-В-С, укладений між Управлінням та ТОВ "Весна", нотаріально посвідчений і зареєстрований в реєстрі за №2379 (далі - договір купівлі-продажу) з одночасною реєстрацією речового права на майно;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Весна" повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення цокольного поверху № 37-44, загальною площею 148,3 кв. м вартістю 377 520 грн, розташовані за адресою: м.Харків, вул. Чичибабіна, 1, літ. А-5-7-8.

Тим самим прокурор просить суд виключити позовну вимогу щодо визнання незаконним та скасування пункту 82 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 року №1008/18 (далі - рішення Харківської міськради від 21.02.2018), яку суди всіх інстанцій (місцевий, апеляційний, касаційний) у вказаній справі визнали неефективним способом захисту.

Таким чином, суд виснує, що ПІДСТАВОЮ для подання прокурором заяви про зміну предмету позову є ПРАВОВА ОЦІНКА, надана касаційною інстанцією у межах тієї ж самої справи, А НЕ будь-які НОВІ ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, що змінили стан спору.

Суд зазначає, що Постанова Верховного Суду не створює нових фактів, а лише містить правову оцінку ВЖЕ ВСТАНОВЛЕНИХ судом фактів.

Це правовий висновок, який має обов`язкову силу для суду при новому розгляді, але не є зміною обставин справи у розумінні ч. 4 ст. 46 ГПК.

Суд наголошує, що в даному випадку факти спору залишились тими самими (предмет, сторони, відносини, події), змінився лише правовий підхід до їх оцінки, втім НЕ ВІДБУЛАСЬ ЗМІНА ФАКТИЧНИХ ОБСТАВИН СПРАВИ.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до частини п`ятої статті 310 ГПК України, висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Отже, прокурор не навів жодних нових фактичних обставин, які б виникли після закінчення підготовчого провадження, і не довів необхідності зміни предмета позову для захисту прав позивача.

Висновки викладені в Постанові Верховного Суду не можуть вважатися зміною фактичних обставин, оскільки дана постанова містить правовий висновок у межах тієї ж самої справи.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заяву Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова про зміну предмету позову (вх.№22644 від 30.09.2025) подано без додержання вимог ст. 46 ГПК України, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про відмову у прийнятті її до розгляду на підставі ч. 4 ст. 46 ГПК України та повернення прокурору.

Враховуючи викладене та керуючись ст.46, 173, 233-235, -Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у прийнятті до розгляду заяви Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова про зміну предмету позову (вх.№22644 від 30.09.2025) у справі №922/3575/21.

2. Заяву про зміну предмету позову (вх.№22644 від 30.09.2025) - повернути Керівнику Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку статей 255 - 257 Господарського процесуального кодексу України до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвалу складено та підписано 20.10.2025

Суддя В.В. Рильова

Справа №922/3575/21