РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.10.2025Справа № 910/9284/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., за участю секретаря судового засідання Шадури М.Ю., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум»

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Ойл-прайм»

про припинення трудових відносин

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум» про припинення трудових відносин.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням його прав бути звільненим із займаної посади за власним бажанням.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2025 позовну заяву залишено без руху, встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, встановлено спосіб усунення недоліків.

Позивачем 30.07.2025 сформовано у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків позовної заяви, з якої вбачається, що позовну заяву приведено у відповідність до статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду; відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Ойл-прайм»; підготовче засідання призначено на 26.08.2025; встановлено учасникам судового процесу строки для подання процесуальних документів.

Відповідно до повідомлення про доставку процесуального документа до електронного кабінету особи відповідачем ухвалу про відкриття провадження у справі отримано 04.08.2025 о 17:04.

Частиною одинадцятою статті 242 Господарського процесуального кодексу України встановлено, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

Відповідно до частини 6 вказаної статті, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином, ухвала про відкриття провадження у даній справі належним чином вручена відповідачу 05.08.2025.

Третій особі ухвалу про відкриття провадження у даній справі направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення за місцезнаходженням відповідно до інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Виходячи зі змісту статей 120, 242 Господарського процесуального кодексу України, пунктів 11, 17, 82, 83,101-104, 104 Правил надання послуг поштового зв`язку, суд дійшов висновку, що третя особа повідомлена про судовий розгляд спору належним чином.

Позивачем 11.08.2025 сформовано у системі «Електронний суд» клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.09.2025 повідомлено учасників судового процесу про призначення підготовчого засідання на 23.09.2025.

У підготовчому засіданні 23.09.2025 судом ухвалено закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті на 14.10.2025.

У судове засідання 14.10.2025 учасники судового процесу не з`явились.

Відповідач відзив суду не надав та позовні вимоги не заперечив. Відповідно до частини дев`ятої статті 165 Господарського процесуального кодексу України справу розглянуто за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

Загальними зборами відповідача 02.01.2013 позивача призначено на посаду директора товариства.

Позивач 16.06.2025 подав третій особі у справі, як вищому органу управління відповідача, заяву про звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум» за власним бажанням на підставі частини 1 статті 38 Кодексу законів про працю України та повідомлення про скликання позачергових загальних зборів учасників відповідача, які надіслані поштою (докази направлення - а.с. 30).

Повідомленням від 16.06.2025 позивач скликав загальні збори товариства на 23.07.2025 о 10:00, за офіційним місцезнаходженням відповідача та просив включити до порядку денного питання щодо звільнення його з посади директора товариства та визначити подальші кроки щодо майбутнього керівництва Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум».

Проте, загальні збори учасників відповідача проведено не було, питання про звільнення позивача з посади директора не вирішено.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач стверджує про відсутність можливості звільнитись із займаної посади без рішення загальних зборів товариства та просить суд визнати припиненими трудові правовідносини між ним та Товариством з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум» у судовому порядку.

Відповідно до статті 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.

Статтею 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Названими нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Коли особу обрано до складу виконавчого органу (між товариством та особою встановлені відносини управління товариством) та укладено трудовий договір (встановлені трудові відносини) і коли існують тільки відносини з управління товариством без укладення трудового договору - саме відносини з управління товариством, у яких директору надані відповідні повноваження, за здійснення яких він несе встановлену законом відповідальність, становлять основу відносин між товариством та цією особою. Позовні вимоги про визнання трудових правовідносин припиненими, або про звільнення, або про припинення трудових правовідносин та/або правовідносин представництва у такому спорі спрямовані насамперед на припинення правовідносин з управління, які існують між директором та товариством.

Аналогічний правовий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду 06.09.2023 у справі № 127/27466/20.

Згідно з статтею 38 Кодексу законів про працю України, працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу, власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник. Якщо працівник після закінчення строку попередження про звільнення не залишив роботи і не вимагає розірвання трудового договору, власник або уповноважений ним орган не вправі звільнити його за поданою раніше заявою, крім випадків, коли на його місце запрошено іншого працівника, якому відповідно до законодавства не може бути відмовлено в укладенні трудового договору. Працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, зокрема, якщо власник або уповноважений ним орган не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору.

Тобто, відповідно до трудового законодавства України керівник товариства, як будь-який інший працівник, має право звільнитися за власним бажанням, попередивши власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. Разом з тим, особливість звільнення директора полягає в тому, що воно відбувається за рішенням загальних зборів учасників товариства. Вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 24.12.2019 у справі № 758/1861/18.

Відповідно до частини 1 статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", загальні збори учасників є вищим органом товариства.

Загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства (частина 1 статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 98 Цивільного кодексу України, загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не визначено установчими документами або законом. Порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства.

Пунктом 10.1 Статуту відповідача встановлено, що вищим органом товариства є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а також, пункту 1.2 Статуту відповідача, засновником (учасником) відповідача є третя особа у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ойл-прайм».

Пунктом 10.2 Статуту віднесено до виключної компетенції загальних зборів учасників, зокрема, створення та відкликання виконавчого органу та ревізійної комісії товариства.

Згідно з частинами 1-3 статті 99 Цивільного кодексу України, загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад. Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього Кодексу. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Відповідно до пунктів 11.1 та 11.2 Статуту відповідача, виконавчим органом товариства, який здійснює керівництво його поточною та оперативною діяльністю є директор. Директор обирається загальними зборами учасників товариства на п`ять років, з правом продовження повноважень.

Відповідно до частин 2, 3 статті 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення (частина 4 статті 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

До компетенції директора, окрім іншого, належить організація скликання та проведення зборів учасників, затвердження порядку денного зборів (підпункт 11.5.16 статуту).

Пунктом 10.6. Статуту встановлено, що збори учасників скликаються не рідше одного разу на рік. Позачергові збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених у цьому статуті, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу.

Пунктом 10.8. статуту зафіксовано, що про проведення зборів товариства учасники повідомляються персонально рекомендованим листом або кур`єром, або телефаксом, або електронною поштою, або по телефону, з зазначенням часу і місяця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлене не пізніш як за 25 днів до початку загальних зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасників товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Директор для припинення своїх повноважень, як одноосібного виконавчого органу, за своєю ініціативою має скликати загальні збори учасників товариства з включенням до порядку денного питання про припинення своїх повноважень шляхом обрання нового директора або тимчасового виконувача його обов`язків, оскільки вирішення цього питання належить до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства.

Аналогічний правовий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі № 127/27466/20.

Як встановлено судом раніше, позивачем дотримано механізм скликання позачергових зборів учасників відповідача.

Проте, поштове направлення не було отримано адресатом і повернулось на адресу позивача у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Протоколом від 23.07.2025 зафіксовано, що позачергові Загальні збори учасників відповідача, скликані на 23.07.2025, не відбулись.

Таким чином, з огляду на не з`явлення останнього на скликані позивачем, як директором товариства збори, на момент розгляду справи дотримання механізму прийняття рішень загальними зборами товариства, визначений статутом відповідача та чинним законодавством України, фактично не можливе.

Відповідно до статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Наявні у справі докази свідчать про дотримання ОСОБА_1 вимог закону щодо реалізації свого права на припинення трудових відносин із товариством. Проте, заява про звільнення директора вирішена не була.

У той же час, невирішення загальними зборами учасників товариства питання про звільнення за власним бажанням працівника з посади директора є порушенням прав позивача, у перш за все права, гарантованого статтею 43 Конституції України.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання трудових відносин між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум» припиненими у зв`язку зі звільненням позивача з посади директора відповідача за власним бажанням на підставі частини 1 статті 38 Кодексу законів про працю України, підлягають задоволенню.

Згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача.

Керуючись статтями 74, 76-79, 86, 123, 129, 232-233, 237- 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити частково.

2.Визнати припиненими трудові відносини ОСОБА_1 з Товариством з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум» у зв`язку з звільненням із займаної посади директора за власним бажанням з дати набрання рішенням законної сили.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Ліквід Петролеум» (01024, місто Київ, вулиця Кутузова, будинок 8, кімната 305; реєстраційний номер 38544588) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер НОМЕР_1 ) 3 028,00 грн. судового збору.

4. В іншій частині позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення

Повний текст рішення складено 22.10.2025.

Суддя Т.Ю. Кирилюк