ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.10.2025 м. ДніпроСправа № 904/3496/25

за позовом керівника Західної окружної прокуратура міста Дніпра, м. Дніпро, в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірми "Підводспецьбуд", м. Дніпро

про визнання права власності на самочинно збудоване майно.

Суддя Колісник І.І.

Представники:

прокурор: Волкогон Т.В.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Зоц А.О. - адвокат.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (далі - ЄСІКС) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірми "Підводспецьбуд" про визнання за територіальною громадою міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради права власності на нежитлову двоповерхову капітальну будівлю адміністративного призначення, розташовану на земельній ділянці комунальної власності у місті Дніпрі по вул. Набережна Заводська, в районі між буд. 76 та буд. 78/1 (далі - спірний об`єкт нерухомості).

Судові витрати зі сплати судового збору в сумі 10128,90 грн прокурор просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що відповідач здійснив будівництво спірного об`єкта нерухомого майна на березі річки Дніпро без належних дозвільних документів на виконання будівельних робіт, без оформлення речових прав на земельну ділянку, що згідно з вимогами чинного законодавства унеможливлює набуття ним права власності на такий об`єкт будівництва.

Водночас територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради, як власник земельної ділянки, має право вимагати визнання права власності на спірний об`єкт нерухомого майна.

Серед документів, долучених до позову, наявні листи Західної окружної прокуратури міста Дніпра від 04.01.2024 № 51-97ВИХ-24 на адресу Інспекції державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради, від 14.03.2925 № 51-1368ВИХ-25 та від 05.05.2025 № 51-2382ВИХ-25 на адресу Дніпровської міської ради з витребуванням інформації щодо спірного об`єкта нерухомості, а також відповідь Дніпровської міської ради від 04.06.2025 № 7/11-1220 на запити прокурора, з яких убачається обмін між прокурором та міською радою інформацією про знаходження спірного об`єкта нерухомості в прибережній захисній смузі (а.с. 78-79, 81-82, 84 - 87 том 1).

Ухвалою суду від 07.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду з відкриттям судового провадження за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 24.07.2025.

Ухвалою суду від 24.07.2025 підготовче провадження у справі продовжено до 06.10.2025; задоволено клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання; відкладено підготовче засідання на 02.09.2025.

02.09.2025 відповідач подав відзив на позов.

Протокольною ухвалою від 02.09.2025 підготовче засідання за клопотанням прокурора відкладено на 23.09.2025.

08.09.2025 прокурор подав відповідь на відзив з долученим до нього, серед іншого, Проєктом землеустрою щодо організації і встановлення меж земельного водного фонду та водоохоронної зони р. Дніпро на території м. Дніпра вздовж правого берега р. Дніпро від причалу Фестивальний до межі міста з Кам`янською міською радою (ділянка 2) разом із рішенням Дніпровської міської ради від 19.03.2025 № 220/64 про його затвердження.

Ухвалою суду від 23.09.2025 за клопотанням прокурора, підтриманим представником відповідача, підготовче засідання відкладено на 02.10.2025 у зв`язку з невирішеним прокурором питанням про зміну предмета позову.

01.10.2025 через підсистему "Електронний суд" ЄСІКС прокурор подав заяву про зміну предмета позову. Прокурор просить:

1. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю Фірму "Підводспецьбуд" () усунути перешкоди Дніпровській міській раді () у праві користування та розпорядження земельною ділянкою комунальної власності у місті Дніпрі по вул. Набережна Заводська, в районі між буд. 76 та буд. 78/1 та повернути земельну ділянку шляхом знесення об`єкта самочинного будівництва: нежитлової двоповерхової капітальної будівлі адміністративного призначення.

В обгрунтування позовних вимог прокурор додатково посилається на обставини знаходження самочинно збудованого об`єкта в прибережній захисній смузі, яка відповідно до статті 89 Водного кодексу України є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності та в межах якої, серед іншого, забороняється будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, гідрометричних та лінійних).

Судові витрати прокурор просить стягнути з відповідача на користь Дніпропетровської обласної прокуратури.

ВИСНОВКИ СУДУ, НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД ТА МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, що відповідає принципу диспозитивності, передбаченому статтею 14 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 46 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Предмет позову кореспондує із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Варто зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки щодо застосування частини третьої статті 46 ГПК України викладені у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19 з посиланням, у свою чергу, на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15.

За висновком Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеному у постанові від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19, зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви (постанови Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від 09.07.2020 у справі № 922/404/19).

За результатом аналізу поданої прокурором заяви суд доходить висновку, що прокурором дотримані вимоги закону щодо порядку зміни предмета позову.

У підготовчому засіданні прокурор та представник позивача підтримали указану заяву.

Відтак подана заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 232 - 235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра від 01.10.2025 про зміну предмета позову у справі № 904/3496/25.

Прийняти заяву керівника Західної окружної прокуратура міста Дніпра від 01.10.2025 про зміну предмета позову у справі № 904/3496/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення 16.10.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повна ухвала складена 21.10.2025.

Суддя І.І. Колісник