УХВАЛА

м. Київ

16.10.2025Справа № 910/10918/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Блажівської О.Є., розглянувши заяву Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» про зміну предмету позову у справі №910/10918/25

за позовом Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» (04071, місто Київ, вул. Костянтинівська, 32, оф. 8; )

до

відповідача Державна судноплавна компанія «Чорноморське морське пароплавство» (01135, місто Київ, вул. Павлівська, буд. 29; )

про стягнення 99 811 грн 36 коп.,

без виклику представників сторін,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Адвокатське об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» з позовом до Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» про стягнення 99811 грн 36 коп., з яких: інфляційні втрати у розмірі 78 847 грн 88 коп, 3 % річних у розмірі · 20 963 грн 48 коп. по Договору про надання правової допомоги №10 від 01.03.2023 за період з 27.12.2023 по 01.09.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визнано справу №910/10918/25 малозначною, розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

11.09.2025 через систему «Електронний суд» від Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

18.09.2025 через систему «Електронний суд» від Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» надійшло клопотання про розгляд справи в поярдку загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.09.2025 у задоволенні клопотання Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі №910/10918/25 відмовлено.

29.09.2025 через систему «Електронний суд» від Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» надійшли пояснення у справі.

03.10.2025 через систему «Електронний суд» від Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» надійшла заява про зміну предмету позову.

Дослідивши матеріали справи, заяву Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» про зміну предмету позову у справі №910/10918/25, суд ухвалив заяву задовольнити.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва 03.10.2025 через систему «Електронний суд» від Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» надійшла заява про зміну предмету позову.

Подану заяву представник позивача обґрунтовує тим, що у провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа за позовною заявою Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» до Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» про стягнення інфляційних втрат та 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання по договору Договір про надання правової допомоги № 10 від 01.03.2023р.

Предметом договору є надання юридичної допомоги Державній судноплавній компанії «Чорноморське морське пароплавство» щодо виявлення, пошуку корпоративних прав, майна, нематеріальних активів Ocean Agencies (London). Адвокатами АО «ЛКГ» були надані юридичні послуги по договору №10 від 01.03.2023р. на загальну суму 415400,00грн. У рішенні від 16.09.2024 у справі № 910/6888/24 встановлено той факт, що акти приймання-передачі наданих послуг не тільки були направлені Позивачем на адресу Відповідача, але й Відповідач підтвердив їх отримання 27.12.2023р.

Разом з тим, представник Відповідача у своїх поясненнях зазначив, що згідно умов договору, пунктом 4.3 вищевказаного Договору сторони дійшли згоди про те, що акт про надання юридичної допомоги вважається підписаним, якщо протягом 10 днів з моменту його отримання клієнтом, останній не надав адвокатському об`єднанню письмові аргументовані заперечення на акт. Відповідач не надав аргументованих заперечень на Акти приймання передачі послуг, отже вважаються підписаними 27.12.2023р. Відповідно до положень п. 4.4 Договору клієнт зобов`язаний перерахувати суму, зазначену в акті приймання-передачі наданих адвокатських послуг протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту підписання такого акту на рахунок адвокатського об`єднання.

Зважаючи на вказане, штрафні санкції за порушення грошового зобов`язання нараховуються 26.02.2024р. (28.12.2023+60 днів = 26.02.2024).

Відтак, представник позивача подає заяву про зміну предмету позову, здійснивши розрахунок інфляційних втрат та 3% річних за інший період, ніж вказано в позовній заяві, та просить суд стягнути з Державної судноплавної компанії «Чорноморське морське пароплавство» на користь Адвокатського об`єднання «Лігал Консалтинг Груп» 94 369, 16 грн, з яких: 74 424,73 грн - інфляційних втрат та · 19 944,43 грн - 3% річних по Договору про надання правової допомоги №10 від 01.03.2023 за період з 26.02.2024 по 02.10.2025.

Дослідивши матеріали справи, заяву Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» про зміну предмету позову у справі №910/10918/25, суд ухвалив заяву задовольнити.

Згідно з ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, що тягнуть за собою певні правові наслідки. Поряд із цим, підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача (відповідачів). Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача (відповідачів) на захист проти позову.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №910/2470/21.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має "застосовуватися на практиці і бути ефективним" (рішення у справі Bellet v. France від 04.12.1995 р.). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа "повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права" (рішення у справах "Bellet v. France" та "Nunes Dias v. Portugal").

Європейський Суд з прав людини також звертав увагу на те, що "застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26.07.2007 р.)".

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі "Perez de Rada Cavanilles v. Spain").

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах "Zubac v. Croatia", "Beles and Others v. the Czech Republic", № 47273/99, пп. 50-51 та 69, та "Walchli v. France", № 35787/03, п. 29).

При цьому Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 05.12.2018 р. (справа № 11-989заі18), згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм є порушенням права на справедливий судовий захист.

Враховуючи викладене, подання позивачем заяви про зміну предмету позову у строк, встановлений ГПК України, суд вважає за належне прийняти заяву Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» про зміну предмету позову у справі №910/10918/25 від 03.10.2025.

Керуючись ст.ст. 46, 232, 233, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву Адвокатського об`єднання «ЛІГАЛ КОНСАЛТИНГ ГРУП» про зміну предмету позову у справі №910/10918/25.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА