УХВАЛА

м. Київ

16.10.2025Справа № 910/7733/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Павленка Є.В., за участю секретаря судового засідання Білошицької А.В., розглянувши матеріали справи за позовом керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стоун-трейд" про стягнення 390 678,00 грн,

за участю представників:

Прокуратури: Цимбал М.А.;

позивача: не з`явився;

відповідача: не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

У червні 2025 року керівник Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону (далі - Прокурор) звернувся до Господарського суду міста Києва в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 (далі - в/ч НОМЕР_1 ) з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Стоун-трейд" (далі - Товариство) 390 678,00 грн, з яких: 140 358,00 грн - пеня, 250 320,00 грн - штраф.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем укладеного між сторонами договору про закупівлю товарів (робіт або послуг) за держані кошти від 23 листопада 2024 року № 208 в частині своєчасної поставки обумовленої продукції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24 червня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/7733/25, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17 липня 2025 року.

17 липня 2025 року суд постановив протокольні ухвали: про продовження строку підготовчого провадження у даній справі на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 28 серпня 2025 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28 серпня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 18 вересня 2025 року.

У судовому засіданні 18 вересня 2025 року судом оголошено перерву до 16 жовтня 2025 року.

У призначене судове засідання сторони явку своїх повноважних представників не забезпечили, однак 16 жовтня 2025 року (до початку призначеного засідання) від Товариства через систему "Електронний суд" та на електронну пошту суду надійшло клопотання від 15 жовтня 2025 року вих. № 106-25 про відкладення розгляду справи. Цього ж дня (до початку призначеного засідання) на електронну пошту суду від позивача надійшла заява про проведення судового засідання без участі його представника.

У судовому засіданні 16 жовтня 2025 року Прокурор підтримав вимоги, викладені в позовній заяві, наполягав на їх задоволенні.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення цього позову без розгляду, з огляду на таке.

За частиною 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із частиною 3 статті 41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Аналогічна за змістом правова норма закріплена у статті 53 ГПК України.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Звертаючись до господарського суду з позовною заявою в даній справі, Прокурор посилався на положення статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

З матеріалів справи вбачається, що вказаний позов поданий Прокурором в інтересах держави в особі в/ч НОМЕР_1 .

Посилаючись на те, що в/ч НОМЕР_1 , як сторона договору про закупівлю товарів (робіт або послуг) за держані кошти від 23 листопада 2024 року № 208, не вжила достатніх та ефективних заходів щодо стягнення штрафних санкцій з відповідача за порушення останнім умов вказаного правочину в частині своєчасної поставки обумовленої продукції, Прокурор в інтересах держави звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до абзацу 2 пункту 5 рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року в справі № 1-1/99 поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

За змістом положень статті 170 ЦК України держава у цивільних відносинах діє через органи державної влади, а не через державні, комунальні установи, підприємства чи підприємства об`єднань громадян, які не мають статусу суб`єкта владних повноважень.

Велика Палата Верховного Суду в постановах: від 6 липня 2021 року в справі № 911/2169/20, від 21 червня 2024 року в справі № 905/1907/21, - дійшла висновку про те, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом 3 частини 3 статті 23 Закону, має застосовуватись з урахуванням положень абзацу 1 частини 3 цієї статті, який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень, незалежно від наявності статусу юридичної особи.

У свою чергу, правові засади здійснення господарської діяльності у Збройних Силах України (далі - ЗСУ), умови й гарантії її організації та державної підтримки, визначені Законом України "Про господарську діяльність у Збройних Силах України" (далі - Закон).

Суб`єктами господарської діяльності у ЗСУ є військові частини, заклади, установи та організації ЗСУ, які утримуються за рахунок коштів Державного бюджету України, ведуть відокремлене господарство, мають кошторис надходжень та видатків, рахунки в установах банків, печатку із зображенням Державного Герба України зі своїм найменуванням (стаття 3 вказаного Закону).

За підпунктом 106 пункту 4 Положення про Міністерство оборони України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2014 року № 671, Міністерство оборони України, відповідно до покладених на нього завдань, реєструє військові частини як суб`єкти господарської діяльності.

Отже, у розумінні цих правових норм військова частина не є органом державної влади чи місцевого самоврядування і не є суб`єктом владних повноважень, а є суб`єктом господарської діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду в складі Касаційного господарського суду від 9 липня 2025 року в справі № 910/4017/24, а також застосована до аналогічних спірних правовідносин в постанові Північного апеляційного господарського суду від 4 серпня 2025 року в справі № 910/6530/24.

Судом також враховано, що у спірних правовідносинах позивач, який є суб`єктом господарювання, не здійснював жодних владно-управлінських функцій по відношенню до Товариства. Тобто, прокурор фактично звертається до суду не в інтересах держави, а в інтересах суб`єкта господарювання поза відносинами представництва.

При цьому, державні організації (установи, заклади), на відміну від державного органу, не мають державно-владних повноважень та не виступають від імені держави.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду в складі Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2022 року в справі № 676/2301/20.

Судом встановлено, що в/ч НОМЕР_1 за своєю організаційно-правовою формою є державною установою, а не державним органом, як помилково зазначав Прокурор у своєму позові. Крім того, у спірних правовідносинах дана установа діяла як звичайний господарюючий суб`єкт, а не як суб`єкт владних повноважень. Тому пред`явлення позову в інтересах останньої є неправомірним, оскільки виходить за межі повноважень прокурорського представництва.

Якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. У таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року № 912/2385/18 та в постанові Верховного Суду в складі Касаційного господарського суду від 19 лютого 2019 року в справі № 925/226/18.

Пунктом 2 частини 1 статті 226 ГПК України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки судом встановлена неправомірність пред`явлення Прокурором позову в інтересах в/ч НОМЕР_1 , останній підлягає залишенню без розгляду на підставі вищевказаної норми Кодексу.

Керуючись статтями 86, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону в інтересах держави в особі військової частини НОМЕР_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стоун-трейд" про стягнення 390 678,00 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 21 жовтня 2025 року.

Суддя Є.В. Павленко