ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"09" жовтня 2025 р.м.ОдесаСправа № 916/791/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Невінгловської Ю.М.

при секретарі судового засідання: Задорожному А.О.

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Бойко А.В.;

під час розгляду у відкритому судовому засіданні справи:

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ); ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 ); ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_3 ; ІНФОРМАЦІЯ_3 ); ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ; ІНФОРМАЦІЯ_4 );

до відповідача Садівничого товариства "СУДОРЕМОНТНИК-3" Садового масиву "БУРДІВСЬКИЙ" (67442, Одеська обл., Роздільнянський р-н., село Богнатове; );

про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів

ВСТАНОВИВ:

Суть спору: 03.03.2025 до Господарського суду Одеської області надійшла позовна заява (вх.№812/25) ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Садівничого товариства "СУДОРЕМОНТНИК-3" Садового масиву "БУРДІВСЬКИЙ" про визнання недійсним рішення №1/2025 загальних зборів членів Садівничого товариства "СУДОРЕМОНТНИК-3" Садового масиву "БУРДІВСЬКИЙ", що оформлене протоколом від 23.02.2025.

В обґрунтування своїх вимог позивачі вказують, що на загальних зборах членів Садівничого товариства "СУДОРЕМОНТНИК-3" Садового масиву "БУРДІВСЬКИЙ", про проведення яких їх не було повідомлено, позивачів протиправно виключено зі складу членів товариства.

Ухвалою суду від 10.03.2025 позовну заяву залишено без руху, у зв`язку з наявністю недоліків.

20.03.2025 до суду від позивачів надійшла заява (вх.№9128/25), якою недоліки позовної заяви були усунуті.

Ухвалою суду від 24.03.2025 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на 24.04.2025.

09.04.2025 до суду від відповідача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи (вх.№11475/25).

10.04.2025 до суду від відповідача надійшов відзив (вх.№11659/25).

У судову засіданні 24.04.2025 представник позивача заявив клопотання про виклик свідка (вх.№13235/25), про витребування доказів (вх.№13236/25) та заяву про забезпечення позову (вх.№2-634/25), а також суд, без оформлення окремого документа постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 15.05.2025 о 12:30.

Ухвалою суду від 28.04.2025 у задоволенні заяви представника позивачів про забезпечення позову (вх.№2-634/25 від 24.04.2025) було відмовлено.

15.05.2025 до суду від представника позивачів надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№15528/25).

У судовому засіданні 15.05.2025 суд, без оформлення окремого документа, задовольнив клопотання представника позивачів про відкладення розгляду справи та відклав підготовче засідання на 02.06.2025 об 11:30.

У судовому засіданні 02.06.2025 суд постановив ухвалу без оформлення окремого документу про залишення клопотання про витребування доказів без розгляду, а також, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 12.06.2025 о 12:00.

У судовому засіданні 12.06.2025 представником позивачів було заявлено клопотання про витребування доказів (вх.№18692/25), у задоволені якого було відмовлено судом, шляхом постановлення ухвали, без оформлення окремого процесуального документа.

Також в даному судовому засіданні представником позивачів було заявлено усну заяву про відвід судді, розглянувши дану заяву суд проголосив скорочену(вступну та резолютивну) ухвалу якою відмовив у задоволені заяви про відвід судді та повідомив, що повна ухвала буде складена 17.06.2025.

Також, судом було постановлено ухвалу без оформлення окремого документа про відкладення підготовчого засідання на 19.06.2025 о 16:00.

19.06.2025 до суду від представника позивачів надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№19448/25) в зв`язку з тим, що представник позивачів приймає участь у судовому засіданні в Центрально-міському районному суду міста Кривого Рога об 11:00 в режимі відеоконференції.

У судове засідання 19.06.2025 сторони не з`явилися, явку уповноважених представників не забезпечили та в даному судовому засіданні суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника позивачів та відклав розгляд справи на 28.07.2025.

У судовому засіданні 28.07.2025, судом без оформлення окремого документа постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 30.07.2025 о 14:45 з метою надання часу представнику позивача для доопрацювання заяви про зміну підстав позову.

30.07.2025 до суду від представника позивачів надійшла заява про уточнення позовних вимог (вх.№23975/25).

У судовому засіданні 30.07.2025 було з`ясовано, що заява про уточнення позовних вимог (вх.№23975/25 від 30.07.2025) є заявою про зміну підстав позову, про що судом було зазначено представнику позивачів, а також суд прийняв заяву про зміну підстав позову до розгляду, в зв`язку з чим суд, без оформлення окремого документа, постановив ухвалу про відкладення розгляду справи на 11.08.2025 о 14:00.

У судовому засіданні 11.08.2025, судом були встановлені строки відповідачу для подання пояснень до 18.08.2025, а також позивачу строк для надання пояснень до 25.08.2025, а також без оформлення окремого документа було постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 04.09.2025.

18.08.2025 до суду від відповідача надійшли пояснення (вх.№25768/25).

04.09.2025 до суду від представника позивачів надійшла заява про відкладення розгляду справи (вх.№27496/25) в зв`язку з тим, що в позивачів змінився представник який не був ознайомлений з матеріалами справи.

У судовому засіданні 04.09.2025 суд, без оформлення окремого документа, задовольнив заяву про відкладення розгляду справи від нового представника позивачів та відклав підготовче засідання на 18.09.2025.

У судовому засіданні 18.09.2025 за участі всіх представників сторін, судом, без оформлення окремого документа, було постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті на 09.10.2025, про що було повідомлено представників у судовому засіданні під розпис, в якій було зазначено наступну дату, час та місце проведення судового засідання з розгляду справи по суті.

Проте у судове засідання 09.10.2025 з`явився лише представник відповідача, в той час, як представник позивачів в судове засідання не з`явився, про причини неможливості прийняття участі в судовому засіданні не повідомив, заяву про розгляд справи за його участі відсутності до суду не надсилав.

У судовому засіданні 09.10.2025 судом було проголошено скорочену (вступну та резолютивну частини) ухвали про залишення позовної заяви без розгляду та відкладено складення повної ухвали на строк до 14.10.2025.

Дослідивши матеріали справи №916/791/25, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з такого:

Практика Європейського Суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі Пономарьов проти України, від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії).

Відповідно до частин 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 2 статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявленя відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

У постанові Верховного суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21 зазначено, що дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору, у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 Господарського процесуального кодексу України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Так, зокрема у разі першої неявки позивача в судове засідання та при умови, що суд визнав поважними повідомлені позивачем суду причини неявки в судове засідання, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні відповідно до пункту 2 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Натомість неповажність причин неявки позивача в судове засідання свідчить про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в судове засідання на підставі частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України при умові наявності інших зазначених вище обставин для залишення позову без розгляду з цієї підстави.

На момент проведення даного судового засідання від представника позивачів до суду не надходило жодних заяв або клопотань, пов`язаних з відкладенням судового засідання або проведенням судового засідання без участі представника позивачів.

Частиною 4 статті 202 ГПК України передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для залишення позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України, оскільки ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків унеможливлює виконання судом вимог ГПК України щодо забезпечення завдань і засад господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України Про судовий збір, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням)).

Відповідно до частини 4 статті 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ч.4 ст.202, п. 4 ч.1 ст.226, ст.ст.232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Садівничого товариства "СУДОРЕМОНТНИК-3" Садового масиву "БУРДІВСЬКИЙ" про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та може бути оскаржена до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Повну ухвалу складено 14.10.2025 р.

Суддя Ю.М. Невінгловська