ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.06.2025 Справа № 917/331/18
м. Полтава
про стягнення 585 338,23 грн.
Суддя Солодюк О.В.
Секретар судового засідання Олефір О.І.
Учасники справи згідно протоколу судового засідання

Розглядається позовна заява Державної екологічної інспекції в Полтавській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтава-Капітал" про стягнення 585 338,23 грн. збитків, завданих державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 02.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 02.05.2018 на 14:00 год.
05.04.2018 (вхід. № 3538) від Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтава - Капітал" до матеріалів справи надійшло клопотання, в якому товариство просить суд зупинити провадження у справі №917/331/18 до вирішення справи №816/2185/16.
24.04.2018 (вхід. №4163) від відповідача до матеріалів справи надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечує, посилаючись на те, що дії Держекоінспекції порушують його права, є незаконними та протиправними в зв`язку з тим, що ТОВ "Полтава - Капітал" не є користувачем земельних ділянок, які перевірялися, у розумінні статті 796 Цивільного кодексу України.
Також відповідач звертає увагу суду на те, що дані землі віднесені до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення та використовуються виключно за своїм функціональним призначенням та жодного забруднення або псування земель речовинами, відходами чи іншими матеріалами, шкідливими для життя, здоров`я людей або довкілля, внаслідок порушення спеціальних правил, що створювало б небезпеку для життя, здоров`я людей чи довкілля, не відбувалось. На вищезазначених земельних ділянках розташовані нафтобази, які знаходилися у власності та оренді інших товариств (підприємств) ще до придбання їх відповідачем.
Майнові комплекси розташовані за адресами: м. Полтава, вул. Половки, 62 - введений в експлуатацію в 1952 році; м. Гадяч, вул. Леніна, 63 - в 1895 році; м. Хорол, вул. Вокзальна, 39 - в 1945 році, та були в подальшому придбані відповідачем в 2003 році.
Відповідач, зазначає, що жодних перевірок даних об`єктів до їх придбання та до моменту даної перевірки не проводилось, в зв`язку з чим твердження про те, що забруднення виникли з вини ТОВ "Полтава - Капітал" є безпідставними та незаконними, оскільки позивачем не встановлено періоду часу, коли саме відбулося забруднення.
Ухвалою суду від 14.05.2018 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено розгляд справи на 18.07.2018 на 11:00 год.
23.07.2018 (вхід. № 6875) від представника позивача до матеріалів справи надійшла відповідь на відзив, в якій представник позовні вимоги підтримує з мотивів, викладених в позовній заяві та вказує на те, що відповідачем не було надано ніяких документів та не вчинено ніяких дій на факт підтвердження, що ТОВ "Полтава - Капітал" не є користувачем земельних ділянок, які перевірялися.
Судове засідання призначене, на 18.07.2018 на 11:00 год., не відбулося у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному. Ухвалою від 06.08.2018 суд призначив розгляд справи на 27.08.2018 на 09:00 год.
23.08.2018 (вхід. № 7847) від відповідача надійшли до справи заперечення на відповідь на відзив.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 27.08.2018 року зупинено провадження у справі до розгляду у Верховному суді касаційної справи № 816/2185/16.
10.05.2024 (вхід. № 6532) від Державної екологічної інспекції Центрального округу до справи надійшло клопотання, в якому інспекція просить суд поновити провадження у справі №917/331/18 у зв`язку з усуненням обставин, що зумовили його зупинення.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 17.05.2024 поновлено провадження у справі. Призначено засідання на 25.07.2024 на 10:00 год.
Ухвалою від 25.07.2024 суд відклав розгляд справи на 17.10.2024 на 10:00 год.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 04.03.2025 відкладено розгляд справи на 10.04.2025 на 11:30 год.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 10.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.06.2025.
05.06.2025(вхід. № 7494) від представника позивача до матеріалів справи надійшла заява, в якій останній просить суд розгляд справи проводити за відсутності представника. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
В судовому засіданні 05.06.2025 суд виніс рішення.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши подані докази, суд встановив:
Державною екологічною інспекцією у Полтавській області (на даний час Державна екологічна інспекція Центрального округу) проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Полтава-Капітал» в період 24.02.2016 16.03.2016, в рамках якої з метою підтвердження/заперечення факту можливого забруднення ґрунтів проведено відбір проб ґрунтів на земельних ділянках, що знаходяться в користуванні ТОВ «Полтава-Капітал», а саме:
1) під майновим комплексом за адресою: Полтавська область, м. Хорол, вул. Вокзальна, 39, про що складено акт відбору проб ґрунтів від 01.03.2016 № 4.
Відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції (на даний час - Державна екологічна інспекція Центрального округу) проведено вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів, відібраних на земельній ділянці, результати яких зафіксовані в протоколі № 10 від 17.06.2016.
У відповідності до Протоколу № 10 вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.06.2016 виявлено забруднення земельних ресурсів, а саме: перевищення нормованого вмісту (концентрації) щільного залишку водної витяжки на земельній ділянці за адресою Полтавська область, м. Хорол, вул. Вокзальна, 39 під майновим комплексом поблизу резервуарів з паливно-мастильними матеріалами № 2, № 4, що є порушенням ст. 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 45 Закону України «Про охорону земель».
Відповідно до листа Відділу Держгеокадастру у Хорольському районі Полтавської області від 13.07.2016 № 01-16-09/3469 земельна ділянка за адресою Полтавська область, м. Хорол, вул. Вокзальна, 39, що перебуває у користуванні на умовах оренди ТОВ «Полтава-Капітал», належить до земель комерційного використання та нормативна грошова оцінка становить 240,11 грн./м2.
Розрахунок розміру шкоди здійснено по формулі:
РШ = А x ГОЗ x ПД x КЗ x КН x КЕГ (1)
№ п/пПоказникиПозначення показникаДжерела одержання або розрахунок показникаЗначення показника (коефіцієнта)
1Площа забрудненої ділянки, м2Пдакт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 16.03.2016 № 50/01-01-14; акт відбору проб ґрунтів від 01.03.2016 № 4; Протокол № 10 вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.06.201639,52
2 Глибина просочування забруднюючої речовини, мГп акт відбору проб ґрунтів від 01.03.2016 № 4 0,2
3Забруднююча речовина -Протокол № 10 вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.06.2016Щільний залишок водної витяжки
4Маса забруднюючої речовини, тВзр -
5в т.ч.залишилось на поверхні- -
6 проникло в землю- -
7Відносна густина забруднюючої речовини, т/м3ЩзрДодаток 4 -
8Об`єм забруднюючої речовини, м3ОзрЗа актом про забруднення земель або формула (3) -
9в т.ч.залишилось на поверхні- -
10 проникло в землю- -
12Розмірна одиниця для розрахунку коефіцієнта забрудненості землі, мТзшПостійна величина0,2
13Індекс поправки до витратІпДодаток 30,100
14Розрахунковий коефіцієнт, мг/кгКроз Постійна величина1000000
15Питомі витрати на ліквідацію наслідків забрудненняАПостійна величина0,5
16Нормативна грошова оцінка земельної ділянки (проіндексована), грн./м2ГозЛист Відділу Держгеокадастру у Хорольському районі Полтавської області від 13.07.2016 № 01-16-09/3469240,11
17Коефіцієнт забруднення земельної ділянки (при Кз приймається рівним 1,0)КзФормула (4) СзрхГп/ Тзш*Іп*Кроз1,0
18Коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини КнДодаток 12,5
19Коефіцієнт еколого-господарського значення земельКегДодаток 21,0
20Розмір шкоди, грн.РшРшз =А х Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег11 861,43
РШ2 = 0,5 x 240,11 x 39,52 x 1 x 2,5 x 1 = 11 861,43 грн.
Шкода від забруднення земельної ділянки становить 11 861 грн. 43 коп. (одинадцять тисяч вісімсот шістдесят одна гривня сорок три коп.)
2) під майновим комплексом за адресою: Полтавська обл., м. Гадяч, вул. Леніна, 63, про що складено акт відбору проб ґрунтів від 03.03.2016 № 6.
В ході перевірки ТОВ «Полтава-Капітал» надано інформацію у вигляді листа від 26.02.2016 № 117/01 та додатки до нього, зокрема щодо земельних ділянок, які ТОВ «Полтава-Капітал» використовує на території Полтавської області, серед яких значиться і земельна ділянка за адресою Полтавська обл., м. Гадяч, вул. Леніна, 63 на підставі договору оренди земельної ділянки, що укладений між ТОВ «Полтава-Капітал» та Гадяцькою міською радою від 06.10.2011. Згідно договору оренди вищезазначеної земельної ділянки, умовами збереження стану об`єкта оренди є використання орендарем (тобто ТОВ «Полтава-Капітал») земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з умовами договору та дотримання екологічної безпеки землекористування. Вищезазначене зафіксовано в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами ТОВ «Полтава-Капітал» № 50/01-01-14 від 16.03.2016.
Відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції (на даний час Державна екологічна інспекція Центрального округу) проведено вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів, відібраних на земельній ділянці, результати яких зафіксовані в протоколі № 12 від 17.06.2016.
У відповідності до Протоколу № 12 вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.06.2016 виявлено забруднення земельних ресурсів, а саме: перевищення нормованого вмісту (концентрації) неполярних вуглеводнів (нафтопродуктів) на земельній ділянці за адресою Полтавська обл., м. Гадяч, вул. Леніна, 63 під майновим комплексом поблизу резервуарів паливно-мастильних матеріалів № 22, № 23 та поблизу залізничної колії і приладів нижнього зливу (2 плями забруднення площами 28 м2 та 29,21 м2 відповідно), що є порушенням ст. 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 45 Закону України «Про охорону земель».
Відповідно до листа Відділу Держгеокадастру у Гадяцькому районі Полтавської області від 02.08.2016 № 39-28-99.4-481-1/16-16 нормативна грошова оцінка земельної ділянки за адресою Полтавська обл., м. Гадяч, вул. Леніна, 63, що знаходиться у користуванні ТОВ «Полтава-Капітал», загальною площею 3,3305 га (землі комерційного призначення) становить 431,51 грн./м2.
Розрахунок розміру шкоди здійснено по формулі:
РШ = А x ГОЗ x ПД x КЗ x КН x КЕГ (1)
№ п/пПоказникиПозначення показникаДжерела одержання або розрахунок показникаЗначення показника (коефіцієнта)
2 Глибина просочування забруднюючої речовини, мГп акт відбору проб ґрунтів від 09.03.2016 № 7 1) 0,20 2) 0,20
4Маса забруднюючої речовини, тВзр -
5в т.ч.залишилось на поверхні- -
6 проникло в землю- -
7Відносна густина забруднюючої речовини, т/м3ЩзрДодаток 4 -
8Об`єм забруднюючої речовини, м3ОзрЗа актом про забруднення земель або формула (3) -
9в т.ч.залишилось на поверхні- -
10 проникло в землю- -
12Розмірна одиниця для розрахунку коефіцієнта забрудненості землі, мТзшПостійна величина0,2
13Індекс поправки до витратІпДодаток 30,100
14Розрахунковий коефіцієнт, мг/кгКроз Постійна величина1000000
15Питомі витрати на ліквідацію наслідків забрудненняАПостійна величина0,5
17Коефіцієнт забруднення земельної ділянки (при Кз приймається рівним 1,0)КзФормула (4) СзрхГп/ Тзш*Іп*Кроз1) 1,0 2)1,0
18Коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини КнДодаток 11) 4 2) 4
19Коефіцієнт еколого-господарського значення земельКегДодаток 21,0
20Розмір шкоди, грн.РшРшз =А х Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег1) 24 164,56 2) 25 208,81
1) РШ = 0,5 x 431,51 x 28 x 1 x 4 x 1 = 24 164,56 грн.
2) РШ = 0,5 x 431,51 x 29,21 x 1 x 4 x 1 = 25 208,81 грн.
Шкода від забруднення земельної ділянки становить 49 373 грн. 37 коп. (сорок дев`ять тисяч триста сімдесят три гривні тридцять сім коп.)
3) під складом для зберігання паливно-мастильних матеріалів за адресою: м. Полтава, вул. Половки, 62, про що складено акт відбору проб ґрунтів від 09.03.2016 № 7.
Відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції (на даний час - Державна екологічна інспекція Центрального округу) проведено вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів, відібраних на земельній ділянці, результати яких зафіксовані в протоколі № 13 від 17.06.2016.
У відповідності до Протоколу № 13 вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.06.2016 виявлено забруднення земельних ресурсів, а саме: перевищення нормованого вмісту (концентрації) неполярних вуглеводнів (нафтопродуктів) та перевищення нормованого вмісту (концентрації) щільного залишку водної витяжки на земельній ділянці за адресою м. Полтава вул. Половки, 62, під складом для зберігання паливно-мастильних матеріалів на відстані 2м від залізничної колії поблизу приладів нижнього зливу (2 плями забруднення площами 138 м2 та 59 м2), що є порушенням ст. 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 45 Закону України «Про охорону земель».
Розрахунок розміру шкоди здійснено по формулі:
РШ = А x ГОЗ x ПД x КЗ x КН x КЕГ (1)
№ п/пПоказникиПозначення показникаДжерела одержання або розрахунок показникаЗначення показника (коефіцієнта)
2 Глибина просочування забруднюючої речовини, мГп акт відбору проб ґрунтів від 09.03.2016 № 7 3) 0,20 4) 0,20
4Маса забруднюючої речовини, тВзр -
5в т.ч.залишилось на поверхні- -
6 проникло в землю- -
7Відносна густина забруднюючої речовини, т/м3ЩзрДодаток 4 -
8Об`єм забруднюючої речовини, м3ОзрЗа актом про забруднення земель або формула (3) -
9в т.ч.залишилось на поверхні- -
10 проникло в землю- -
12Розмірна одиниця для розрахунку коефіцієнта забрудненості землі, мТзшПостійна величина0,2
13Індекс поправки до витратІпДодаток 30,100
14Розрахунковий коефіцієнт, мг/кгКроз Постійна величина1000000
15Питомі витрати на ліквідацію наслідків забрудненняАПостійна величина0,5
16Нормативна грошова оцінка земельної ділянки (проіндексована), грн./м2ГозЛист Управління Держгеокадастру у місті Полтаві Полтавської області від 14.07.2016 № 11-1604-0.5-665/2-161216,37
17Коефіцієнт забруднення земельної ділянки (при Кз приймається рівним 1,0)КзФормула (4) СзрхГп/ Тзш*Іп*Кроз3) 1,0 4) - 1,0 - 1,0
18Коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини КнДодаток 11) 4 2) - 4 - 2,5
19Коефіцієнт еколого-господарського значення земельКегДодаток 21,0
20Розмір шкоди, грн.РшРшз =А х Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег3) 335 718,12 4) 188 385,31
3) РШ = 0,5 x 1216,37 x 138 x 1 x 4 x 1 = 335 718,12 грн.
4)РШ1 = 0,5 x 1216,37 x 59 x 1 x 4 x 1 = 143 531,66 грн.
РШ2 = 0,5 x 1216,37 x 59 x 1 x 2,5 x 1 = 89 707,29 грн.
РШ. заг = РШ. макс + 0,5 x (РШ1 + РШ2 + … РШn), (5)
де РШ. заг загальний розмір шкоди від забруднення земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами, грн;
РШ. макс максимальний з усіх розрахованих окремо для кожної забруднюючої речовини розмірів шкоди від забруднення земельної ділянки, грн;
РШ1, РШ2, РШn розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки іншими забруднюючими речовинами, грн.
РШ. заг = 143 531,66 + 0,5 х 89 707,29 = 188 385,31 грн.
Шкода від забруднення земельної ділянки становить 524 103 грн. 43 коп. (п`ятсот двадцять чотири тисячі сто три гривні сорок три коп.)
Загальний розмір шкоди заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої забрудненням земель становить 585 338, 23 грн. (п`ятсот вісімдесят п`ять тисяч триста тридцять вісім гривень, 23 коп.).
Держекоінспекцією на адресу Відповідача було направлено претензії: № 120/02-08 від 07.09.2016 року; № 121/02-08 від 07.09.2016 року; № 122/02-08 від 07.09.2016 року щодо відшкодування заподіяних державі збитків. На цей час в Держекоінспекції немає відомостей щодо сплати Відповідачем вказаної суми збитків.

Під час розгляду справи ТОВ «Полтава Капітал» було надано:
- договір оренди майна № 1-15/ПК від 20.03.2015. Орендар ТОВ «Татнєфть - АЗС Україна». Предмет Договору оренда майнового комплексу площею 5125,7 м2 за адресою: м. Полтава, вул. Половки, 62;
- договір оренди майна № 2-15/ПК від 20.03.2015. Орендар ТОВ «Татнєфть - АЗС Україна». Предмет Договору оренда майнового комплексу площею 1338,8 м2 за адресою: м. Гадяч, вул. Леніна, 63;
- договір оренди майна № 4-15/ПК від 20.03.2015. Орендар ТОВ «Татнєфть - АЗС Україна». Предмет Договору оренда майнового комплексу площею 928,2 м2 за адресою: м.Хорол, вул. Вокзальна, 39.
Відповідачем ТОВ «Полтава - Капітал» було зазначено, що саме Орендар - ТОВ «Татнєфть - АЗС Україна» здійснює господарську діяльність на вказаних земельних ділянках, а тому саме ним і було здійснено забруднення земельних ділянок.

Судом встановлено, що основним видом діяльності ТОВ «Полтава-Капітал», згідно КВЕД є:
68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний)
42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.
77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання
77.33 Надання в оренду офісних машин і устатковання, у тому числі комп`ютерів
77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна
77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів
77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів
41.10 Організація будівництва будівель.
Основним видом діяльності ТОВ "ТАТНЄФТЬ-АЗС-УКРАЇНА", згідно КВЕД є:
47.30 Роздрібна торгівля пальним (основний)
46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
56.30 Обслуговування напоями
68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна
41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель
46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.
При прийнятті рішення суд виходить з наступного.
В силу ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Конституцією України передбачено, що кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
Відповідно до вимог статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 1 Земельного кодексу України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.
Право власності на землю гарантується.
Використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Статтею 2 Земельного Кодексу України передбачено, що земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею. Суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Об`єктами земельних відносин є землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).
Статтею 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що громадяни України зобов`язані зокрема берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в тому числі здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, а також не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів та компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.
Статтею 17-1 Закону України «Про охорону земель» передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, у галузі охорони земель, належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про використання та охорону земель.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Згідно до ст. 34 «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що завдання контролю в галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.
Статтею 35 вищевказаного Закону визначено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі та додержання операторами вимог законодавства у сфері реєстрації викидів та перенесення забруднювачів і відходів.
Порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.
Згідно із абз. 11 ст. 35 Закону України «Про охорону земель», власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані забезпечувати захист земель від пожеж, ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.
Згідно зі ст. 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.
Відповідно до ст. 45 Закону України «Про охорону земель» та ст. 167 Земельного кодексу України господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад установлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.
Згідно до п. а, б, ст. 7 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, належать:
а) здійснення державного контролю за дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у частині:
додержання органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами вимог законодавства України про охорону земель;
консервації деградованих і малопродуктивних земель;
збереження водно-болотних угідь;
виконання екологічних вимог при наданні у власність і користування, в тому числі в оренду, земельних ділянок;
здійснення заходів щодо запобігання забрудненню земель хімічними і радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами;
додержання встановленого законодавством України режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні;
додержання вимог екологічної безпеки під час транспортування, зберігання, використання, знешкодження та захоронення хімічних засобів захисту рослин, мінеральних добрив, токсичних, радіоактивних речовин та відходів;
додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель;
додержання вимог екологічної безпеки при розробленні нової техніки і технологій для обробки ґрунтів, а також під час проектування, розміщення, будівництва, реконструкції, введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів;
б) проведення лабораторного аналізу стану забруднення земель, у тому числі радіоактивного, в зонах безпосереднього впливу викидів і скидів підприємствами забруднюючих речовин, а також у разі виникнення аварій та надзвичайних ситуацій.
Стаття 211 Земельного кодексу України передбачає, що громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за такі порушення:
а) укладення угод з порушенням земельного законодавства;
б) самовільне зайняття земельних ділянок;
в) псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами;
г) розміщення, проектування, будівництво, введення в дію об`єктів, що негативно впливають на стан земель;
ґ) невиконання вимог щодо використання земель за цільовим призначенням;
д) порушення строків повернення тимчасово займаних земель або невиконання обов`язків щодо приведення їх у стан, придатний для використання за призначенням;
е) знищення межових знаків, пошкодження або знищення геодезичних пунктів Державної мережі та геодезичних мереж спеціального призначення;
є) приховування від обліку і реєстрації та перекручення даних про стан земель, розміри та кількість земельних ділянок;
ж) непроведення рекультивації порушених земель;
з) знищення або пошкодження протиерозійних і гідротехнічних споруд, захисних насаджень;
и) порушення умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту;
і) відхилення від затверджених у встановленому порядку проектів землеустрою;
ї) ухилення від державної реєстрації земельних ділянок та подання недостовірної інформації щодо них;
й) порушення строків розгляду заяв щодо відведення земельних ділянок.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі Положення № 275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Пунктом 7 зазначеного Положення № 275 Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Згідно із пунктом 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 30 (далі Положення № 30), Державна екологічна інспекція Центрального округу (далі Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі Держекоінспекція) та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Полтавської та Черкаської областей.
Відповідно до пункту 10 Положення № 30 Інспекція наділена повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.
Отже, Інспекція в цьому випадку є органом, уповноваженим державою здійснювати функції державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, зокрема, на території Полтавської області та наділена повноваженнями щодо звернення до суду із позовом про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції.
Водночас, у постанові Вищого господарського суду України від 14.10.2014 у справі № 906/249/14 зазначено, що враховуючи вимоги статей 1166, 1172 Цивільного кодексу України, у спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини правопорушника.
Відповідно до п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; джерелами формування спеціального фонду місцевих бюджетів є 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Ненадходження цих коштів до державного та місцевого бюджетів, може слугувати перешкодою для держави у своєчасному та повному здійсненні нею зобов`язнь щодо відновлення природніх ресурсів та забезпечення екологічної безпеки держави.
Главою 11 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України № 128 від 09.08.2013 (у редакції наказу Державної казначейської служби України від 05.12.2019 № 342) передбачено, що платежі (кошти), які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами» Плану рахунків (далі - рахунок 3311) у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Після розподілу, кошти у відповідних обсягах засобами програмного забезпечення шляхом формування меморіальних документів перераховуються за призначенням на відповідні рахунок.
Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
З огляду на зміст статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Стаття 76 даного Кодексу визначає, що належними доказами є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять у предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Статтями 78, 79 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними ніж докази, надані на її спростування.
Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясовано усі питання, винесені на його розгляд.
Дослідивши наявні матеріали справи, з урахуванням всіх зазначених обставин, суд вважає, що позивачем не доведено, що відповідач 1 є особою, якою порушено права та інтереси позивача у спірних правовідносинах, оскільки орендарем майна відповідача на вищезазначених земельних ділянках є Товариство з обмеженою відповідальністю "Татнєфть -АЗС-Україна".
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ч. 1 ст.14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (ч. 2 ст. 14 ЦК України).
Приписами частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з положеннями частин першої та другої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Таким способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Тобто, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, до особи, яка порушила це право, з метою його захисту.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.10.2018 у справі №910/2062/18.
Відповідно до вимог статті 14 Господарського процесуального кодексу України, яка встановлює диспозитивність господарського судочинства, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Частиною 1 статті 45 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторонами в судовому процесі є позивач і відповідач.
При цьому суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів.
Статтею 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.
Належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Тобто, відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у справі для відповіді за пред`явленими вимогами.
Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.12.2020 у справі №278/1258/16-ц та від 25.11.2020 у справі №233/1950/19.
При цьому, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.
Таким чином, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
Частинами 1-2 статті 48 ГПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Отже, заміна неналежного відповідача та залучення співвідповідача, у відповідності до приписів господарського процесу, можлива лише за клопотанням позивача.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було подано заяву про залучення співвідповідача у даній справі.
Судом була прийнята дана заява та залучено до участі у справі співвідповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Татнєфть - АЗС- Україна".
Крім того, суд приймає до уваги доводи відповідача 1, про те, що відповідно до Довідки № 2 до листа від 26.02.2016р. № 117/01 відповідачем надано перелік об`єктів ТОВ "Полтава- - Капітал", які передані в оренду. Згідно Статуту та витягу з ЄДРПОУ основним видом діяльності ТОВ "Полтава - Капітал" є здача основних засобів в оренду, ніякої іншої господарської діяльності Товариство не веде.
Майнові комплекси, які знаходяться у власності ТОВ "Полтава - Капітал" здані в оренду, в зв`язку з чим дозвільні документи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, дозвіл на відходи, свідоцтв про державну реєстрацію об`єкта підвищеної небезпеки, дозвіл на виконання робіт та експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки та інші документи повинно отримувати підприємство, яке фактично використовує майнові комплекси, розташовані на вищевказаних земельних ділянках, в своїй господарській діяльності.
Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю "Полтава - Капітал" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Татнєфть - АЗС- Україна" були укладені договори оренди майна.
Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності
В процесі розгляду справи судом було прийнято, досліджено та надано оцінку всім наявним в матеріалах справи доказам, надано можливість сторонам обґрунтувати свої правові позиції щодо позову.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги до відповідача 1 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтава - Капітал" підлягають відхиленню в повному обсязі. Позовні вимоги до відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Татнєфть -АЗС - Україна" підлягають задоволенню.
Відповідачем 2 не відшкодовані збитки, заподіяні державі у сумі 585 338,23 грн, а отже підлягають стягненню у примусовому порядку.
Відповідно до статті 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача 2.
Керуючись ст.129, 232, 236-241, 252, 331 ГПК України, суд
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку і строки, встановлені ст.ст.256,257 ГПК України.
Суддя Солодюк О.В.