РІШЕННЯ

Іменем України

06 жовтня 2025 року м. Чернігівсправа № 927/736/25
Господарським судом Чернігівської області, в складі судді Романенко А.В., за правилами спрощеного позовного провадження, розглянуто справу

за позовом: Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави,

вул. В`ячеслава Чорновола, 50А, м. Прилуки, 17500;

в особі позивача 1: Державної екологічної інспекції у Чернігівській області,

вул. Пантелеймонівська, 12, м. Чернігів, 14017;

в особі позивача 2: Сухополов`янської сільської ради,

вул. Чернігівська, 32, с. Сухополова, Прилуцький район, Чернігівська область, 17542;

до відповідача: Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України",

вул. Шота Руставелі, 9А, м. Київ, 01601;

предмет спору: про відшкодування збитків у розмірі 220 659,06 грн,

без повідомлення (виклику) представників сторін.

18.07.2025, Прилуцькою окружною прокуратурою, в інтересах держави в особі позивачів 1 та 2 - Державної екологічної інспекції у Чернігівській області та Сухополов`янської сільської ради, поданий позов до Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" про відшкодування збитків у розмірі 220 659,06 грн завданих навколишньому природному середовищу внаслідок незабезпечення постійним лісокористувачем, на підвідомчій йому території, охорони і збереження лісового фонду, що призвело до незаконної порубки дерев у кварталі 187 виділу 2 філії "Ніжинське лісове господарство" поблизу села Боршна Прилуцького району.

Позов поданий до Господарського суду Чернігівської області, в порядку частини 8 статті 29 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), за місцем заподіяння шкоди.

Суд прийняв позовну заяву до розгляду; відкрив провадження в справі № 927/736/25 за правилами спрощеного позовного провадження, без проведення судового засідання та без повідомлення (виклику) сторін (ухвала від 23.07.2025).

При відкритті провадження в справі суд установив учасникам справи процесуальні строки для подачі письмових заяв по суті спору, в порядку статей 165-167, 178, 184, 251 ГПК України.

Відповідач, у належний строк, подав відзив на позов, яким проти задоволення позовних вимог заперечив у повному обсязі. Просив суд врахувати, що кримінальне провадження № 0001338 (виділене в окреме), за частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, за фактом незаконної рубки дерев у кварталі 187 виділу 2 філії «Ніжинське лісове господарство», яке реорганізоване в філію «Північний лісовий офіс» ДП «Ліси України» (передавальний акт від 31.12.2024), триває. Особи, які вчинили незаконну рубку дерев (у кількості 18 одиниць) не встановлені. Звернення прокурора з даним позовом до суду - передчасне. Заперечив наявність вини Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі - ДСГП «Ліси Україна»), як постійного лісокористувача, за фактом неналежного виконання посадовими особами філії обов`язків щодо своєчасного вжиття заходів збереження лісового фонду на підвідомчій Підприємству території. За доводами відповідача, виключно зафіксований факт порубки дерев не може бути розцінений судом як доказ бездіяльності відповідача, адже саме посадові особи філії виявили та повідомили правоохоронні органи про факт порушення природоохоронного законодавства. Наголошував на недоведеності органами прокуратури складу цивільного правопорушення, що є підставою для притягнення Підприємства до відповідальності в вигляді відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу. Окремо звертав увагу, що долучений прокурором до матеріалів справи висновок інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД від 14.11.2024 (складений в межах кримінального провадження № 0001338) не може вважатись належним та допустимим доказом у справі, оскільки експертиза проведена без здійснення експертом особистого огляду зрубаних пнів дерев та обміру їх розмірів. Розмір шкоди завданої навколишньому природному середовищу документально не підтверджений.

Прокурор, у належний строк, подав відповідь на відзив, яким позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позові. Наголошував, що виявлення вирубки лісових насаджень (без лісорубного квитка) на земельних ділянках, переданих у постійне користування лісогосподарських підприємств, у випадку невстановлення осіб, якими здійснено незаконну вирубку таких насаджень, свідчить про неналежне виконання відповідним суб`єктом взятих на себе зобов`язань щодо забезпечення охорони лісових насаджень від незаконної вирубки, що відповідно має наслідком стягнення заподіяних державі збитків саме з постійного лісокористувача. Охорона та захист лісових насаджень повинні забезпечуватися лісокористувачем виходячи з умов ведення лісового господарства та досягати визначеної законодавством мети - упередження незаконного знищення лісів. Наведене узгоджується з послідовною правовою позицією Верховного Суду в постановах від 31.11.2021 у справі № 926/2174/20, від 26.05.2022 у справі № 922/2317/21 та інші.

Окремо звертав увагу, що чинне процесуальне законодавство, не встановлює заборону щодо використання під час розгляду цивільної справи доказів, отриманих в межах інших проваджень (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.01.2021 у справі № 461/3675/17). Докази, зібрані у межах кримінального провадження, можуть бути використані як доказ у цивільній справі, якщо стосуються предмета доказування. Достовірність і достатність таких доказів суд оцінює з урахуванням обставин конкретної справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі № 477/2330/18). Експертиза, проведена в кримінальному провадженні за постановою слідчого, є судовою і її висновки оцінюються в сукупності з іншими доказами на загальних підставах відповідно до вимог статті 86 ГПК України.

Спростовуючи заперечення відповідача щодо неналежності такого доказу як висновок інженерно-екологічної експертизи СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД від 14.11.2024 (складеного в межах кримінального провадження за постановою слідчого) прокурор зазначив, що виходячи з положень Закону України «Про судову експертизу» та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (затверджена наказом МЮУ від 08.10.1998 № 53/5), судовий експерт при проведенні судової експертизи самостійно визначає методику та методи дослідження при проведенні експертизи, зокрема, необхідність дослідження об`єкта за його місцезнаходженням.

Прокурор у відповіді на відзив зазначив, що обміри пнів зрубаних дерев проведені посадовими особами постійного лісокористувача, що зафіксовано в протоколі від 25.08.2023 огляду місця події, відтак, заперечення відповідача щодо не доведеності розміру заподіяної шкоди навколишньому середовищу, - не відповідають дійсності.

Відповідач, у належний строк, подав заперечення на відповідь на відзив, підтримав правову позицію, наведену в відзиві на позов.

Судочинство в господарських судах здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності сторін (статті 13, 14 ГПК України).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 248 ГПК України суд розглядає справи в порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження в справі.

В силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Господарський суд розглянув подані документи і матеріали, з`ясував фактичні обставини справи, дослідив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, та

ВСТАНОВИВ :

За п. 1.1 Статуту ДСГП "Ліси України" () (затвердженого наказом Державного агентства лісових ресурсів від 24.06.2025 № 206) Підприємство засноване на державній власності, створене відповідно до наказу Державного агентства лісових ресурсів України від 26.10.2022 № 804 "Про створення Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" та належить до сфери управління Державного агентства лісових ресурсів України.

Пунктом 3.1., підпунктами 3.2.2. та 3.2.3. статті 3 Статуту ДСГП "Ліси України" визначено, що Підприємство створене з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Одними з основних напрямків діяльності Підприємства є забезпечення охорони лісів від незаконних рубок, запобігання злочинам та адміністративним правопорушенням у сфері лісового господарства.

Підприємство є правонаступником прав та обов`язків Державного підприємства "Ніжинське лісове господарство" на підставі наказу Державного агентства лісових ресурсів України від 28.10.2022 № 862 "Про припинення Державного підприємства "Ніжинське лісове господарство" та затвердження складу комісії з припинення"" (підпункт 1.4.5. п. 1.4. статті 1 Статуту).

Згідно з наказом Державного підприємства "Ліси України" від 18.10.2024 № 1933 "Про припинення філії "Ніжинське лісове господарство" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", філія (ЄДРПОУ ВП 45078873) припинена шляхом її закриття.

За передавальним актом від 31.12.2024 (затвердженим наказом ДСГП "Ліси України" від 31.12.2024 № 2323) майно, активи та пасиви на балансових та позабалансових рахунках, матеріалів лісовпорядкування та документів, що підтверджують речові права на земельні ділянки, нерухоме майно та інше (включаючи судові справи), передані до філії "Північний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України", в тому числі по філії "Ніжинське лісове господарство" ДСГП "Ліси України".

Прилуцьким районним відділом поліції ГУНП в Чернігівській області проводилось досудове розслідування в межах кримінального провадження № 0001158, відкрите за ознаками складу злочину, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України, за фактом незаконної порубки дерев (у кількості 21 одиниця) в кварталі 187 виділу 2 філії ДП "Ніжинське лісове господарство".

Вході досудового розслідування встановлено та доведено причетність до порубки 3х дерев породи дуб громадянина ОСОБА_1 у кварталі 187 виділу 2 філії ДП "Ніжинське лісове господарство", неподалік с. Боршна; порубку інших дерев (у кількості 18 одиниць) здійснили невстановлені особи.

Вироком Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.12.2023 у справі № 742/5254/23 ОСОБА_1 визнано винним у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 1 статті 246 КК України (за фактом порубки, без дозвільних документів, трьох сухостійних дерев породи дуб звичайний). Задоволений цивільний позов Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави в особі філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України» до ОСОБА_1 , за участю третьої особи Сухополов`янської сільської ради; присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Сухополов`янської сільської ради завдану кримінальним правопорушенням шкоду в розмірі 23 083,09 грн (з урахуванням часткового відшкодування на суму 5 000,00 грн, загальний розмір матеріальної шкоди - 28 083,09 грн).

Матеріали кримінального провадження № 0001158 від 25.08.2023 відносно невстановлених осіб за фактом порубки дерев (сухостійного дерева породи дуб звичайний) в кварталі 187, виділ 2 «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України», виділено в окреме провадження № 0001338.

Постановою Прилуцької окружної прокуратури від 08.07.2025, наданий дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0001338 від 29.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України.

За матеріалами досудового розслідування в наведеному кримінальному провадженні, 25.08.2023, від старшого майстра лісу філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України», ОСОБА_2 , надійшло повідомлення, що 25.08.2023, поблизу села Боршна Прилуцького району, невстановлені особи здійснюють незаконну порубку деревини, яку завантажують в автомобіль марки «Iveco» білого кольору, номерні знаки НОМЕР_1 .

За фактом незаконної рубки дерев, на підставі повідомлення, слідчим Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, лейтенантом поліції Ситченком Михайлом Миколайовичем, у присутності понятих, разом з посадовою особою філії "Ніжинське лісове господарство" ДП "Ліси Україна", ОСОБА_2 (старший майстер лісу), 25.08.2023, складений протокол огляду місця події, яким зафіксоване місце вчинення незаконної порубки - квартал 187 виділ 2 на території філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України»; зруби дерев: 1) пень 65 см у діаметрі; 2) пень 41 х 43 см; 3) пень 47 х 46 см; 4) пень - 41 х 44 см; 5) пень 56 х 50 см; 6) пень 50 х 50 см; 7) пень 40 х 45 см; 8) пень 95 х 45 см; 9) пень 51 х 51 см; 10) пень 43 х 54 см; 11) пень 80 х 47 см; 12) пень 110 см х 90 см; 13) пень 57 х 53 см; 14) пень 66 х 67 см; 15) пень 58 х 56 см; 16) пень 33 х 44 см; 17) пень 57 х 62 см; 18) пень 51 х 61 см; 19) пень 61 х 64 см; 20) пень 74 х 76 см; 21) пень 50 х 60 см.

Відомості про вид зрубаних дерев, їх ознаку (сироростучі / сухостійні) до акту огляду місця події не внесені; відсутня перелікова відомість зрубаних дерев (як додаток до акту огляду місця події не складена); так само відсутні відомості про те, яким чином та за допомогою яких саме засобів здійснювався обмір зрубаних дерев.

До акту огляду місця події додані ілюстративні таблиці, зокрема, №№ 21-41 фіксують дії з обміру виявлених пнів на місці рубки.

За експертним висновком Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 14.11.2024 № СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД, у межах кримінального провадження № 0001338, внаслідок вирубки 21 сухостійного дерева виду дуб звичайний, станом на 25.08.2023, на території лісової ділянки кварталу 187 виділу 2 Прилуцького лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України», розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому середовищу (державі), склав 248 722,15 грн.

Висновок інженерно-екологічної експертизи від 14.11.2024 № СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД складений експертом, зокрема, на підставі відомостей наданих, додатково, слідчим Гончаровим Р., у листі від 14.11.2024 № 30259/124/47/2024, щодо виду пошкоджених дерев та діаметру пнів, без обстеження експертом об`єкту дослідження.

Мотивуючи звернення до суду з даним позовом, прокурор зазначив, що оскільки частина шкоди в розмірі 28 083,09 грн, присуджена до стягнення з винної особи ОСОБА_1 за вироком Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05.12.2023 у справі № 742/5254/23 за порубку, без дозвільних документів, дерев, у кількості 3х одиниць, породи дуб звичайних, з діаметрами 47 см, 48 см та 49 см (у межах цивільного позову), наявні достатні підстави для звернення прокуратурою з позовом в інтересах держави в особі Держекоінспекції у Чернігівській області та Сухополов`янської сільської ради до відповідача, як постійного лісокористувача, про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу за фактом незаконної порубки дерев (у кількості 18 одиниць) невстановленими особами на підвідомчій Підприємству території (складає різницю між сумою визначеною висновком судової експертизи від 14.11.2024 № СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД та шкодою, розмір якої присуджений до стягнення з винної особи, ОСОБА_1., у межах цивільного позову в кримінальній справі № 742/5254/23).

Підстави представництва прокуратурою інтересів держави в даній справі.

Наявність підстав для представництва інтересів держави прокурором в даній справі в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області та Сухополов`янської сільської ради, сторонами під сумнів не ставиться.

Даний позов поданий прокурором, у особі позивачів 1 та 2, у зв`язку з невиконанням ними своїх обов`язків щодо захисту інтересів держави в суді.

Державна екологічна інспекція у Чернігівській області згідно з установчими документами є територіальним органом Державної екологічної інспекції України на території Чернігівської області, який здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону земель, про охорону та захист лісів, відтак є компетентним органом у спірних правовідносинах.

Прокурор звернувся до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області листом від 18.06.2025 № 54-77-4295ВИХ-25 з повідомленням про факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев на території філії "Ніжинське лісове господарство" ДП "Ліси України" у кварталі 187 виділ 2, біля с. Боршна Прилуцького району Чернігівської області, просив повідомити про вжиті заходи щодо відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, в листі від 25.06.2025 № 09/1852, на запит прокуратури, повідомила, що Інспекція заходи державного нагляду (контролю) за даним фактом не проводила; акт не складала; з позовом про відшкодування шкоди не зверталась та не заперечує щодо звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі Інспекції.

Незаконна вирубка здійснена на території філії Ніжинське лісове господарство ДП "Ліси України", біля села Боршна Прилуцького району, відтак, Сухополов`янська сільська рада є компетентним органом у спірних правовідносинах, за місцем заподіяння шкоди.

Прокурор звернувся до Сухополов`янської сільської ради листом від 18.06.2025 № 54-77-4296ВИХ-25 з повідомленням про факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев на території філії "Ніжинське лісове господарство" ДП "Ліси України" у кварталі 187 виділу 2, біля с. Боршна Прилуцького району Чернігівської області, просив повідомити про вжиті заходи щодо відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

Сухополов`янська сільська рада, в листі від 26.06.2025 № 04-14/2189, на запит прокурора повідомила про відсутність будь-якої інформації за фактом виявленого порушення, тому заходів по відшкодуванню наведеної шкоди не вживала.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачі не вживали жодних належних та ефективних заходів для усунення повідомлених прокурором порушень та не мали наміру на звернення до суду з відповідним позовом.

За висновком суду прокурор правильно визначив суб`єктний склад сторін у справі. Підставою реалізації ним представницьких функцій стала усвідомлена пасивна поведінка позивачів щодо захисту порушених інтересів держави, що полягають у завданні державі шкоди внаслідок незаконної порубки дерев на території філії Ніжинського лісового господарства ДП "Ліси України" (квартал 187 виділ 2), біля села Боршна Прилуцького району (за фактом правопорушення зафіксованого в серпні 2023 року).

У порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор повідомив позивачів про намір подати позов в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області та Сухополов`янської сільської ради до ДСГП "Ліси України" про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу за фактом незаконної вирубки дерев.

Відтак прокурором доведена бездіяльність Державної екологічної інспекції у Чернігівській області та Сухополов`янської сільської ради, що є підставою для звернення до суду за захистом інтересів держави з вимогою про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу .

Правова оцінка відносин, що склались між сторонами.

Предметом спору в справі є стягнення з відповідача (як постійного лісокористувача) шкоди, заподіяної лісу внаслідок порушення норм лісового та природоохоронного законодавства, за фактом незаконної рубки дерев на підвідомчій території.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), за якою будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи: 1) неправомірність поведінки особи (у вигляді дій або бездіяльності) 2) наявність шкоди - втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); 3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою - виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди; 4) вина особи, яка завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної (деліктної) шкоди.

Частиною 2 статті 19 Лісового кодексу України (далі - ЛК України) визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Системний аналіз положень статті 86, п. 5 частини 2 статті 105, статті 107 ЛК України дає підстави для висновку про те, що в випадку порушення вимог щодо організації охорони і захисту лісів, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні в порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, а також передбачено, що підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, в розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем установлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Отже, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладений саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, у тому числі в разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. При цьому, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає в протиправній бездіяльності в вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами в справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За частинами 1, 3 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Позивач вважаючи, що його право порушене самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте, обов`язок надання правового аналізу заявлених вимог, доказів на їх підтвердження та спростування доводів учасників справи, покладений на господарський суд, як неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема в постанові від 16.12.2021 у справі № 922/3414/19.

Жодний доказ не має для суду заздалегідь установленої сили. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься в справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частина третя статті 86 ГПК України).

За висновками Верховного Суду в постанові від 15.06.2022 у справі № 909/114/21, встановлення кількості зрубаних пнів, їх діаметру та ознаки має суттєве значення для правильного розрахунку шкоди. Розрахунок шкоди не може ґрунтуватися на припущеннях позивача, оскільки вони не є фактичними даними в розумінні статті 73 ГПК України, тому відсутність належних та достовірних доказів, які б підтвердили точну кількість пнів, їх ознаку та діаметр, у результаті незаконної рубки на підвідомчій відповідачу території, виключає можливість встановлення дійсного розміру шкоди, завданої відповідачем навколишньому природному середовищу як обов`язкової умови для настання відповідальності.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, відносинами і причинно- наслідковим зв`язком. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Чітке обґрунтування та аналіз є базовими вимогами до судових рішень та важливим аспектом права на справедливий суд.

З матеріалів справи вбачається, що Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, не проводила перевірку (у тому числі документальну) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю зі складенням відповідно до законодавства акту за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції та не надавала обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства.

Прилуцька окружна прокуратура, реалізуючи представницькі повноваження, опрацювала матеріали кримінального провадження № 0001338, відкритого за ознаками складу злочину, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України, за фактом незаконної порубки дерев у кількості 21 одиниці (квартал 187 виділ 2 філії "Ніжинське лісове господарство" ДП "Ліси України") та вважає, що факт порушення законодавства та сума шкоди спричинена неправомірною рубкою дерев у розмірі 220 659,06 грн підтверджується крім протоколу огляду місця події ще висновком експерта, за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД від 14.11.2024 (у межах досудового розслідування, за матеріалами наведеного кримінального провадження).

Натомість суд встановив, що судова інженерно-екологічна експертиза проведена за матеріалами кримінального провадження № 0001338 методом дослідження матеріалів наданих експерту органом, який призначив експертизу, із застосуванням спеціальних знань у галузі інженерної екології.

Висновок експерта не містить відомостей щодо натурного обстеження місяця можливого спричинення шкоди та перевірки фактичних відомостей, на підставі яких здійснений розрахунок розміру шкоди спричиненої навколишньому середовищу.

В протоколі огляду місця події від 25.08.2023 зафіксовано рубку дерев без дозвільних документів, на території філії Ніжинського лісового господарства ДП "Ліси України" (квартал 187 виділ 2) біля села Боршна, в кількості 21 одиниці, зазначений діапазон діаметру пнів, проте, в протоколі відсутня інформація про типовий вид деревини (дуб, сосна, береза тощо), їх ознаку (сухостійна / сироростуча); не зазначено хто вимірював діаметр пнів та якими саме метрологічними засобами проведене таке вимірювання. Ілюстративні таблиці до протоколу огляду місця події також не містять зазначених відомостей. Перелікова відомість пнів до протоколу огляду місця події учасниками не складалась.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» від 23.07.2008 № 665 затверджені такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (додаток 1) за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до ступеня припинення росту з діаметром дерева в корі біля шийки кореня: 10 см і менше 42 грн; 10,1 - 14 см 74 грн; 14,1 - 18 см 190 грн; 18,1 - 22 см 390 грн; 22,1 - 26 см 685 грн; 26,1 - 30 см 1080 грн; 30,1 - 34 грн 1449 грн; 34,1 - 38 см 1845 грн; 38,1 - 42 см 2266 грн; 42,1 - 46 см 2688 грн; 46,1 - 50 см 3109 грн. За кожне 1-сантиметрове перевищення 50-сантиметрового діаметра розмір шкоди збільшується на 105 грн. Діаметр пня дерева в корі зазначається як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра. Замір діаметра пня, який зрізаний нижче шийки кореня (урівень із землею або утоплений у землю), здійснюється за фактичним зрізом.

За незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною в 2 рази…

З наведених норм вбачається, що шкода завдана навколишньому природному середовищу визначається за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до припинення росту, виходячи з діаметру дерева у корі біля шийки кореня як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра. Таксами встановлюється залежність розміру шкоди за кожне окреме дерево виходячи з діаметру його зрізу. При цьому, за кожне сантиметрове перевищення 50-ти сантиметрового діаметра розмір шкоди збільшується на 105,00 грн. Також при визначенні розміру враховується вид деревини та ознака, зокрема, за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за встановленою таксою, зменшеною в 2 рази.

Таким чином, установлення кількості зрубаних пнів, їх діаметру, виду та ознаки має суттєве значення для правильного розрахунку шкоди.

Суд установив, що для обчислення розміру шкоди взято за основу відомості про незаконно зрубані дерева складені інспектором на місці огляду події, в яких зазначені кількість зрубаних дерев та діапазон діаметру пнів. Проте, в указаних відомостях відсутня інформація про вид деревини, про ознаку зрубаних дерев та дані про вимірювальний пристрій, яким проводились заміри.

Суд взяв до уваги, що відомості про зрубані дерева в кварталі 187 виділу 2 філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України», відображені в акті від 25.08.2023 огляду місця вчинення лісопорушення, складеному посадовими особами постійного лісокористувача (доданий до відзиву), мають розбіжності в частині розміру діаметру пнів, що внесені слідчим до протоколу огляду місця події та в подальшому використані судовим експертом при визначенні розміру шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

Суд зазначає, що розрахунок шкоди не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відсутність належних та достовірних доказів, які б підтвердили вид деревини, їх ознаку та діаметр пнів, у результаті незаконної рубки, виключає можливість установлення дійсного розміру шкоди завданої навколишньому природному середовищу, як обов`язкової умови для настання відповідальності відповідача, за фактом незаконної рубки дерев на підвідомчій йому території.

Висновок судової інженерно-екологічної експертизи від 14.11.2024 № СЕ-19/125-24/3071-ФХЕД не є належним доказом у справі на підтвердження розміру дійсної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу за фактом виявленого правопорушення, оскільки вихідні дані використані експертом у розрахунку не підтверджені наявними матеріалами справи; натурне обстеження об`єкту дослідження експертом не проводилось.

З урахуванням установлених обставин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні цього позову.

Щодо розподілу судових витрат.

При ухваленні рішення в справі, суд вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами.

Відповідно до п. 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається в спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на те, що позов не підлягає задоволенню, судові витрати прокуратури по сплаті судового збору в сумі 2 647,91 грн (платіжна інструкція від 15.07.2025 № 2042) не підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача, покладені судом на прокуратуру.

Керуючись статтями 13, 14, 42, 46, 53, 55, 73-80, 86, 123, 129, 233, 236-238, 240, 241, 247, 251, 252 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні позову Прилуцької окружної прокуратури () в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області () та Сухополов`янської сільської ради Прилуцького району Чернігівської області () до Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" () про відшкодування збитків у сумі 220 659,06 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подана.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасоване, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови в відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду, відповідно до статті 256 ГПК України, подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні були оголошені лише вступна та резолютивна частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Північного апеляційного господарського суду в порядку визначеному статтею 257 ГПК України.

Повне рішення складене та підписане в перший робочий день судді Романенко А.В., після закінчення підготовки з підвищення кваліфікації, в період з 29.09.2025 по 03.10.2025.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://cn.arbitr.gov.ua/sud5028/.

Суддя А.В. Романенко