ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"03" жовтня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/650/25(916/3972/25)
Господарський суд Одеської області у складі судді Грабован Л.І.

дослідивши матеріали позовної заяви (вх. №4078/25 від 29.09.2025 р.) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до відповідачів: 1). Арбітражного керуючого Нікітіної Ганни Едуардівни ( АДРЕСА_2 ); 2). Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ" (68000, Одеська обл., м. Чорноморськ, вул. Паркова, буд 48; );

про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва

в межах справи №916/650/25 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ".

ВСТАНОВИВ:

29.09.2025 р. до господарського суду надійшла позовна заява ((вх. №4078/25 від 29.09.2025 р.) ОСОБА_1 до відповідачів: 1). Арбітражного керуючого Нікітіної Ганни Едуардівни; 2). Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ" про визнання майнового (речового) права на об`єкт інвестування.

Ч.ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України встановлено, що при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, зокрема, у позовній заяві.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , господарським судом встановлено наступні недоліки:

1. Позовну заяву (вх. №4078/25 від 29.09.2025 р.) підписано та подано до суду адвокатом Пасічник Оленою Вячеславівною, яка згідно договору про надання правничої допомоги №50/2025 від 13.09.2025 р. та ордеру на надання правничої допомоги від 22.09.2025 р. представляє інтереси ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Ч.ч. 1-2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

На першому аркуші позовної заяви вказано, що адвокат Пасічник Олена Вячеславівна діє в інтересах ОСОБА_1

Ст. 53 ГПК України передбачено участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах (ч. 1 ст. 53 ГПК України).

Ч. 1 ст. 58 ГПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Суд зазначає, що адвокат Пасічник Олена Вячеславівна є представником ОСОБА_1 та представляє її інтереси в господарському судочинстві, однак не виступає як окрема особа (позивач) в господарському процесі, оскільки не входить в коло осіб, яким надано право діяти в інтересах інших осіб згідно Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, суд зобов`язує ОСОБА_1 усунути вказані недоліки, шляхом вірного зазначення процесуального статусу адвоката Пасічник Олени Вячеславівни у позові, згідно норм ГПК України.

2. Щодо визначення ціни позову на об`єкт нерухомості, який є предметом позовної заяви, суд зазначає наступне.

Позовна заява містить вимогу щодо визнання за ОСОБА_1 майнового (речового) права на об`єкт інвестування, а саме: двокімнатну квартиру (будівельний номер №12) розташований на 3-му поверсі, першої секції, загальною площею 77.98 м.кв. у будинку ( будівельний №і2-а) в 9-му мікрорайоні міста Чорноморська, Одеського району, Одеської області, яка була визначена згідно з вимірами суб`єкта господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю "БОКРЕЛ" код ЄДРПОУ-329227648, що здійснили технічну інвентаризацію будинку - 1-У по вулиці Парусна, у м. Чорноморськ, Одеського району, Одеської області, (інвентаризаційна справа №132 (ТОВ "БОКРЕЛ") квартирного типу (гуртожиток), що за замовленням Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ" від 24.09.2021 р.

Із тексту позовної заяви вбачається, що вартість будівництва об`єкта інвестування (квартири) складає 428 890,00 грн., що становить загальну суму договору №93 від 10.08.2011 р.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 р. у справі № 910/13737/19).

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Водночас у пункті 57 зазначеної вище постанови Великою Палатою Верховного Суду викладено правовий висновок, згідно з яким до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Суд звертає увагу, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Крім того, зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому господарський суд зазначає, що суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ГПК України такий обов`язок покладається на позивача.

П. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України визначено, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Таким чином, суд зобов`язує ОСОБА_1 усунути вказані недоліки, шляхом зазначення ціни позову.

3. Позивачем не надано суду доказів оплати судового збору за подання вказаної позовної заяви до господарського суду, чим порушено п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

П. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За розгляд у позовному провадженні у межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами Кодексу України з процедур банкрутства, майнового чи немайнового спору, господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру (підпункти 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Вказаний правовий висновок викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.04.2021р. у справі №905/1818/19.

Порядок сплати судового збору та його розмір передбачені Законом України „Про судовий збір від 08.07.2011 р. № 3674-VI (із змінами).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України „Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

П.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України „Про судовий збір ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, як було зазначено судом, ОСОБА_1 не визначено ціну даного позову.

Таким чином, позивачу необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання позовної вимоги майнового характеру та сплатити його в розмірі 1,5% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, на яке позивач просить визнати право власності.

4. Прохальна частина позовної заяви містить вимогу про визнання за ОСОБА_1 майнового (речового) права на об`єкт інвестування, а саме: двокімнатну квартиру (будівельний номер АДРЕСА_3 , яка була визначена згідно з вимірами суб`єкта господарювання Товариство з обмеженою відповідальністю "БОКРЕЛ" код ЄДРПОУ-329227648, що здійснили технічну інвентаризацію будинку - 1-У по вулиці Парусна, у м. Чорноморськ, Одеського району, Одеської області, (інвентаризаційна справа №132 (ТОВ "БОКРЕЛ") квартирного типу (гуртожиток), що за замовленням Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ" від 24.09.2021 р.

Відповідачами у даному позові визначено арбітражного керуючого Нікітіну Ганну Едуардівну та Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ".

Дослідивши матеріали позовної заяви, зокрема її прохальну частину, суд встановив, що зміст позовної заяви не відповідає положенням п. 4 ч. 1 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, із змісту прохальної частини позовної заяви неможливо встановити якому із відповідачів адресована позовна вимога.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

З урахуванням викладеного, суд зобов`язує ОСОБА_1 надати обґрунтування, із зазначення правових підстав змісту позовної вимоги до кожного із відповідачів, викладені у прохальній частині позовної заяви, оскільки позовні вимоги заявлені до 2 (двох) відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи те, що позовна заява (вх. №4078/25 від 29.09.2025 р.) містить ряд недоліків, суд залишає позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

Суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Крім того, суд звертає увагу ОСОБА_1 , що відносно Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ" відкрито провадження у справі №916/650/25 про банкрутство.

Ч. 1 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено обов`язок подання кредиторами заяв з вимогами до боржника у визначений законом строк.

Аналіз положень ч. 4 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства свідчить про право кредитора заявити відповідні вимоги і після закінчення строку, встановленого для їх подання (що не впливатиме на характер та черговість таких вимог та матиме значення лише щодо права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів), однак таке право не може звільнити кредитора від правових наслідків недотримання ним вказаного обов`язку щодо подання письмової заяви з вимогами до боржника.

Правовими наслідками неподання кредитором заяви з грошовими вимогами до боржника є визначена ч. 4 ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства можливість визнання погашеними вимог конкурсних кредиторів, які не були заявлені в установлений цим Кодексом строк або були відхилені господарським судом, а виконавчих документів за відповідними вимогами такими, що не підлягають виконанню.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву (вх. №4078/25 від 29.09.2025 р.) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ), подану в межах справи №916/650/25 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна Фірма "МОНОЛІТ" залишити без руху.

2. Зобов`язати ОСОБА_1 у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху надати заяву про усунення недоліків, у якій зазначити: 1) ціну позову; 2). процесуальний статус адвоката Пасічник Олени Вячеславівни у позові згідно норм ГПК України; 3) обґрунтування/правові підстави, із вказівкою до кого саме із відповідачів адресовано позовну вимогу, викладену в прохальній частині позовної заяви, та до якої мають бути додані докази сплати судового збору за подання позовної заяви, у відповідності до Закону України „Про судовий збір.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що за змістом ч. 4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 03 жовтня 2025 року у відповідності до ч.2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України.

Копію ухвали надіслати до електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд": представнику ОСОБА_1 адвокату Пасічник О.В.

Суддя Л.І. Грабован