ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

м. Чернівці

07 жовтня 2025 року Справа № 926/558/25

За позовом керівника Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону (58001, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. Аксенина Василя, 2-А, код ЄДРПОУ ) в інтересах держави в особі Чернівецької обласної військової (державної) адміністрації (58002, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. Грушевського, 1, ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 (в/ч НОМЕР_1 ) ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ),

до відповідачів:

1) Тереблеченської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області (60435, Чернівецька обл., Чернівецький район, с. Тереблече, );

2) Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області (58013, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 194-А, );

3) фізичної особи-підприємця Гуза Адріана Івановича ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 )

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою,

Суддя І.В. Марущак

Секретар судового засідання Л.В. Терещенко

представники:

від позивача Бельмега С.С.;

від відповідача-1 адвокат Поляк М.В.;

від відповідача-2 не з`явився;

від відповідача-3 не з`явився;

від третьої особи Кушнір М.І.;

прокурор Самокіщук М.Ю.

СУТЬ СПОРУ: Керівник Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону звернулася до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Тереблеченської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, фізичної особи-підприємця Гузи Адріана Івановича, в якому просить усунути перешкоди власнику державі в особі Чернівецької обласна військової (державної) адміністрації у користуванні та розпорядженні

земельною ділянкою, що відноситься до земель оборони шляхом:

1) визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області від 30.05.2018 № 24-910/14-18-сг «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність», в частині передачі Тереблеченській сільській об`єднаній територіальній громаді в особі Тереблеченської сільської ради у комунальну власність земельної ділянки з кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га;

2) скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо цієї земельної ділянки;

3) скасувати державну реєстрацію речового права комунальної власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0566 площею 2,6954 га за Тереблеченською сільською об`єднаною територіальною громадою в особі Тереблеченської сільської ради на підставі рішення державного реєстратора Глибоцької селищної ради Чернівецької області Чорної Н.Г. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 14.12.2018, номер запису 29534009 з одночасною зміною права державної власності на вказану земельну ділянку за державою в особі Чернівецької обласної військової (державної) адміністрації, а також державну реєстрацію речового права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:006:0566 площею 2,6954 га за Гуз Адріаном Івановичем на підставі рішення державного реєстратора Глибоцької селищної ради Чернівецької області Костецької Г.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 23.09.2020, номер запису 38387762;

4) визнати недійсним договір оренди землі від 15.09.2020 укладений між Тереблеченською сільською радою (орендодавець) та Гуз Адріаном Івановичем (орендар), предметом якого є земельна ділянка з кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га;

5) зобов`язати ФОП Гуз Адріана Івановича повернути у власність держави в особі Чернівецької обласної військової (державної) адміністрації земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0566 площею 2,6954 га.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2025 вказану позовну заяву передано до провадження судді Марущака І.В.

Ухвалою суду від 20.02.2025 позовну заяву керівника Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону залишено без руху через її не відповідність вимогам пункту 2 частини другої статті 162 ГПК України та роз`яснено, що для усунення недоліків позовної заяви необхідно зазначити статус Чернівецької обласної військової (державної) адміністрації як учасника процесу та надати відомості про наявність або відсутність у неї та інших учасників процесу електронного кабінету.

Після усунення недоліків позовної заяви суд ухвалою від 26.02.2025 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив загальне позовне провадження у справі, залучив до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначив підготовче засідання на 20.03.2025 та встановив відповідачам строк для подання відзиву, а прокурору та позивачу запропонував надати відповідь на відзив, а третій особі пояснення по суті позову.

11.03.2025 Головним управлінням Держгеокадастру у Чернівецькій області до суду подано відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив.

13.03.2025 третьою особою через систему «Електронний суд» подано пояснення на позов, за змістом яких військова частина вважає позовні вимоги прокурора підставними та обґрунтованими.

14.03.2025 ФОП Гуз А.І. подав відзив на позов, просить у задоволенні позову відмовити.

19.03.2025 від Чернівецької обласної військової (державної) адміністрації через систему «Електронний суд» надійшли письмові пояснення на позов, які просить врахувати при ухваленні рішення у справі.

Ухвалою суду від 20.03.2025 відкладено розгляд справи в підготовчому засіданні на 09.04.2025.

Ухвалою від 09.04.2025 судом продовжено строк підготовчого провадження та відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 30.04.2025.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 30.04.2025 зупинено провадження у справі № 926/558/25 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у подібних правовідносинах у справі № 902/122/24.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 15.07.2025 у справі № 926/558/25 ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 14.04.2025 року залишено без змін.

21.07.2025 від представника Тереблеченської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області через систему Електронний суд надійшло клопотання про поновлення провадження у справі № 926/558/25, обґрунтоване тим, що 02.07.2025 Великою Палатою Верховного Суду було прийнято постанову у справі № 902/122/24, якою рішення та постанова судів першої та апеляційної інстанцій про відмову в задоволенні позову підлягають скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Отже, обставини, які стали підставою для зупинення провадження у справі № 926/558/25, усунуті.

Ухвалою суду від 31.07.2025 відкладено вирішення клопотання Тереблеченської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про поновлення провадження у справі № 926/558/25 від 21.07.2025 до повернення матеріалів даної справи до Господарського суду Чернівецької області.

12.08.2025 на адресу Господарського суду Чернівецької області повернулися матеріали справи №926/558/25, відтак ухвалою від 13.08.2025 суд поновив провадження у справі та призначив її до розгляду в підготовчому засіданні на 09.09.2025.

Востаннє, ухвалою від 09.09.2025 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 07.10.2025.

06.10.2025 Чернівецькою спеціалізованою прокуратурою через систему «Електронний суд» подано клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи (вх. № 3360).

В обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначив, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 липня 2025 року по справі №902/122/24 дійшла висновку, що земельні ділянки у межах прикордонної смуги, встановленої шириною 30-50 метрів вздовж державного кордону України, належать до земель оборони, щодо яких встановлений особливий режим використання та які можуть перебувати винятково у державній власності, а отже, мають обмежену оборотоздатність і не підлягають передачі до комунальної чи приватної власності.

Спірна земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га, яка розташована на території Тереблеченської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, знаходиться у прикордонній смузі, тобто між лінією державного кордону та лінією прикордонних інженерних споруджень, яка внесена до Державного земельного кадастру за кадастровим номером :01:006:0003, що підтверджується викопіюванням з програмного модуля Державного земельного кадастру.

Разом із цим, матеріали судової справи не містять докази, які б підтверджували чи спростовували факти перебування спірної земельної ділянки у межах прикордонної смуги, встановленої шириною 30-50 метрів вздовж державного кордону України, а також відсутності накладення цієї земельної ділянки на лінію прикордонних інженерних споруджень, та яка внесена до Державного земельного кадастру за кадастровим номером :01:006:0003.

Прокурор вважає, що вказані обставини мають вагоме значення для вирішення справи, а для їх з`ясування необхідні спеціальні знання у сфері землеустрою, геодезії, картографії та землекористування, без яких відповідні обставини встановити неможливо.

З огляду на викладене просить призначити у справі № 926/558/25 судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз (79024, Львівська обл, м. Львів, вул. Липинського, буд. 54).

На вирішення експерта поставити питання:

1) Чи розташована земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га, у межах прикордонної смуги шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України? Яка площа, схема та конфігурація накладення вказаної земельної ділянки на прикордонну смугу шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України?

2) Чи накладається земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га, на земельну ділянку за кадастровим номером :01:006:0003 (лінію прикордонних інженерних споруджень)? Якщо так, то яка площа, схема та конфігурація накладення?

Витрати, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи, до вирішення спору по суті, покласти на Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону.

Відповідачі 2, 3 явку своїх представників в судове засідання 07.10.2025 не забезпечили, хоча були належним чином повідомлені про розгляд справи.

Присутні в судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання про призначення експертизи та просив суд доручити проведення такої експертизи Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз, позивач та представник третьої особи проти задоволення клопотання не заперечували. Представник відповідача-1 проти призначення експетизи не заперечувала, однак висловила заперечення щодо поставлення на вирішення експерта другого питання.

Розглянувши матеріли справи, заслухавши позицію представників учасників справи, суд встановив наступне.

Пунктом 1 частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до частин 3-5 статті 99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

На підставі частини 1 статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні суду.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві викликана тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних досліджень.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Дульський проти України» від 01 червня 2006 року, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Європейський суд з прав людини у справі «Брумареску проти Румунії» дійшов висновку про те, що принцип правової визначеності є одним із фундаментальних аспектів верховенства права, і для того, щоб судове рішення відповідало вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно, щоб воно було розумно передбачуваним.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 року (п. 33) та «Ankerl v. Switzerland» від 23 жовтня 1996 року (п. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

При цьому, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, «без якого змагальність як принцип не існує». Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

Отже, експертиза призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, рішення суду має прийматися у повній відповідності з нормами процесуального та матеріального права, з повним та об`єктивним дослідженням обставин та доказів. Призначення експертизи у дійсній справі не спрямоване на затягування розгляду, а є засобом для встановлення доказів, які мають значення для правильного вирішення даного спору.

Предметом спору у справі № 926/558/25 є усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою, яка розташована на території Тереблеченської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області і яка знаходиться у межах прикордонної смуги, яка встановлена вздовж державного кордону України.

Прокурор вказує, що спірна земельна ділянка відносяться до земель оборони, оскільки знаходиться в межах прикордонної смуги і щодо яких встановлений спеціальний режим їх використання та які можуть перебувати лише у державній власності, і не підлягають передачі до комунальної чи приватної власності. Натомість, спір виник у зв`язку із тим, що відповідачем-2 було видано наказ про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність, відповідачем-1 було прийнято спірну земельну ділянку у комунальну власність, а у подальшому, 15 вересня 2020 року укладено договір оренди спірної землі між відповідачем 1 і 3.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 30.04.2025, залишеною в силі постановою Західного апеляційного господарського суду від 15.07.2025, зупинено провадження у справі № 926/558/25 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у подібних правовідносинах у справі № 902/122/24.

У пунктах 80, 82, 85 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2025 року у справі №902/122/24, вказано, що законодавець визначив як правовий режим земельних ділянок у межах прикордонної смуги, так і спеціальний правовий режим земельних ділянок у межах прикордонної смуги шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій тощо.

Особливий режим використання земель у межах прикордонної смуги зумовлює неодмінність погодження фізичними та юридичними особами із ДПС України здійснення всіх видів господарської діяльності на державному кордоні України, зокрема й проведення землевпорядних робіт для встановлення меж суміжних земельних ділянок на місцевості з метою уникнення накладення таких земельних ділянок на земельні ділянки в межах прикордонної смуги шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону.

Земельні ділянки у межах прикордонної смуги, встановленої шириною 30-50 метрів вздовж державного кордону України, належать до земель оборони, щодо яких встановлений особливий режим використання та які можуть перебувати винятково у державній власності, а отже, мають обмежену оборотоздатність і не підлягають передачі до комунальної чи приватної власності.

У пункті 133 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що витребування майна із чужого незаконного володіння як правомірний та ефективний спосіб захисту в цій справі не можна застосувати щодо всієї площі земельних ділянок, таку вимогу можна розглядати лише стосовно тієї частини земельної ділянки, що накладається на 50-метрову смугу вздовж кордону.

Для вирішення подібних спорів земельна ділянка має бути ідентифікована, зокрема, шляхом визначення координат поворотних точок меж і даних про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі (стаття 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр»). У разі якщо під час нового розгляду справи буде встановлено, що спірні земельні ділянки частково накладаються на 50-метрову смугу вздовж кордону, то суди повинні врахувати висновки щодо ефективного та правомірного способу захисту у таких категоріях справ, що викладені у пунктах 87-105 цієї постанови (пункти 135-136).

Призначення судової експертизи віднесено до компетенції суду за наявності умов, передбачених частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, і таке призначення не може розцінюватися як порушення норм процесуального права. (такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 14 грудня 2021 року у справі №910/9564/20)

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення (правова позиція висловлена, зокрема, у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16 та від 24 січня 2018 року у справі №917/50/17).

На стадії підготовчого провадження та вирішення питання про призначення експертизи, суд не вправі давати оцінку доказам та робити висновок про наявність чи відсутність порушеного права. Такі питання суд вирішує під час ухвалення рішення суду (стаття 237, 238 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 2 статті 80 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної зави.

Відповідно до частини 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Пунктом 6.1 розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року №1950/5; далі - Інструкція), передбачено, що основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Отже, з огляду на підстави та предмет позову та обставини, на які посилається прокурор в обґрунтування своїх вимог, враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у справі 902/122/24, під розгляд якої суд зупиняв провадження за відповідним клопотанням та ініціацією відповідача-1, зважаючи на те, що відповідачі 1 і 2 вказували у відзивах на позовну заяву про відсутність у матеріалах справи доказів, якими були б встановлені межі прикордонних зон та смуг, чи вказували б яка частина земельної ділянки в межах прикордонної смуги є необхідною для обслуговування лінії інженерних споруд, для вирішення спору мають значення обставини, якими встановлено: чи розташована спірна земельна ділянка у межах прикордонної смуги шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України та чи накладається така спірна земельна ділянка повністю/частково на 50-метрову смугу вздовж кордону.

Також прокурор припускає, що спірна земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га накладається на земельну ділянку за кадастровим номером :01:006:0003 площею 5,3777 га (лінію прикордонних інженерних споруджень прикордонна захисна смуга), яка відноситься до земель оборони та передана в постійне користування в/ч НОМЕР_1 .

Для з`ясування цих обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. Без таких спеціальних знань встановити вказані обставини неможливо.

Узагальнюючи викладене вище та враховуючи принципи розумності та справедливості, балансу інтересів сторін та права на справедливий судовий розгляд, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для призначення судової земельно-технічної експертизи у даній справі.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Приписами частини 2 статті 98 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Отже, обсяг обставин, які можуть бути досліджені експертом, визначається з огляду на предмет доказування.

Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Проведення судової експертизи, з урахуванням положень частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, слід доручити з врахуванням поданого органом прокуратури клопотання про призначення судової експертизи - Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз (79024, Львівська обл, м. Львів, вул. Липинського, буд. 54).

Витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона (п. 23 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 23 березня 2012 року «Про деякі питання практики призначення судової експертизи»).

Так, оплату вартості судової експертизи суд вирішує покласти на Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону (79007, Львівська обл, м. Львів, вул. Клепарівська, буд. 20).

На вирішення експерта поставити питання: «- Чи розташована земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га у межах прикордонної смуги шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України? Якщо так, то яка площа, схема та конфігурація накладення вказаної земельної ділянки на прикордонну смугу шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України?

- Чи накладається земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га на земельну ділянку за кадастровим номером :01:006:0003 площею 5,3777 га (лінію прикордонних інженерних споруджень)? Якщо так, то яка площа, схема та конфігурація накладення?».

У зв`язку із призначенням судової експертизи, провадження у справі на час проведення експертизи підлягає зупиненню.

Керуючись ст. ст. 13, 99, 100, 125, 127, 182, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону (вх. №3360 від 07 жовтня 2025 року) про призначення судової земельно-технічної експертизи - задовольнити.

2. Призначити у справі №926/558/25 судову земельно-технічну експертизу.

3. Проведення судової земельно-технічної експертизи доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз (79024, Львівська обл, м. Львів, вул. Липинського, буд. 54).

4. На вирішення судовим експертам поставити наступні питання:

- Чи розташована земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га у межах прикордонної смуги шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України? Якщо так, то яка площа, схема та конфігурація накладення вказаної земельної ділянки на прикордонну смугу шириною 30-50 метрів уздовж державного кордону України?

- Чи накладається земельна ділянка за кадастровим номером :01:006:0566, площею 2,6954 га на земельну ділянку за кадастровим номером :01:006:0003 площею 5,3777 га (лінію прикордонних інженерних споруджень)? Якщо так, то яка площа, схема та конфігурація накладення?

5. Попередити судових експертів до початку проведення судової експертизи про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

6. Витрати, що підлягають сплаті за проведення судової експертизи покласти на Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону (79007, Львівська обл, м. Львів, вул. Клепарівська, буд. 20).

7. Дану ухвалу, матеріали справи № 926/558/25 направити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз (79024, Львівська обл, м. Львів, вул. Липинського, буд. 54). рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

8. Висновок експертизи та матеріали справи направити в Господарський суд Чернівецької області за адресою: 58002, м. Чернівці, вул. Кобилянської, 14.

9. Зупинити провадження у справі на період проведення експертизи.

10. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню окремо від рішення суду в строки та порядку визначеному ст.ст. 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено і підписано 08.10.2025 року.

Суддя І.В. Марущак