ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

07 жовтня 2025 року м.Харків Справа № 913/249/25
Провадження №6/913/249/25
про стягнення 80'000 грн 00 коп.
Заступник керівника Луганської обласної прокуратури (далі прокурор) звернувся до Господарського суду Луганської області в інтересах держави в особі позивача Українського державного фонду підтримки фермерських господарств (далі Укрдержфонд) до відповідача Селянського (фермерського) господарства «Ранкова зірка» (далі С(Ф)Г «Ранкова зірка») про стягнення заборгованості за договором №81 ФГ-2017 від 12.12.2017 про надання фінансової підтримки на поворотній основі фермерському господарству в сумі 80'000 грн 00 коп. (далі договір).
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем договору №81 ФГ-2017 від 12.12.2017 про надання фінансової підтримки на поворотній основі фермерському господарству у частині своєчасного повернення наданих кредитних коштів.
Прокурор зазначає, що на виконання умов п.3.2.1 договору Укрдержфондом було належно виконані зобов`язання та перераховано на поточний рахунок С(Ф)Г «Ранкова зірка» 400'000 грн 00 коп., що підтверджується платіжним дорученням №60 від 19.17.2017, яке також було опубліковане на Єдиному вебпорталі використання публічних коштів spending.gov.ua.
Згідно з п.3.4.2 договору С(Ф)Г «Ранкова зірка» зобов`язано було повертати кошти фінансової підтримки Укрдержфонду за погодженим сторонами графіком, останній платіж за яким мав бути проведений відповідачем до 25 серпня 2022 року в сумі 80'000 грн 00 коп.
Натомість С(Ф)Г «Ранкова зірка» порушило умови договору, повернуло кошти не повністю, лише у сумі 320'000 грн 00 коп. (30.10.2018 - 80'000 грн 00 коп., 26.12.2019 - 80'000 грн 00 коп., 24.11.2020 - 80'000 грн 00 коп. та 23.11.2021 - 80'000 грн 00 коп.).
Прокурор посилається на те, що наразі у відповідача обліковується заборгованість в сумі 80'000 грн 00 коп., що стало підставою для звернення заступника керівника Луганської обласної прокуратури в інтересах держави до суду з даним позовом.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2025 справа передана на розгляд судді Драгнєвіч О.В.
Відповідно до ч.ч.3-4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
За змістом ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Положення п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України відсилають до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».
Законом України «Про прокуратуру» визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України. Зокрема, за змістом статті 1 зазначеного Закону прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч.1, абз.1 ч.3 та абз.1 ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Отже, прокурор має право звернутися до господарського суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або в інтересах держави з позовом, в якому зазначено про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або з позовом в інтересах держави, зазначивши про відсутність у відповідного органу повноважень щодо звернення до господарського суду. При цьому у будь-якому разі наявність підстав для представництва інтересів держави має бути обґрунтована прокурором у позовній заяві відповідно до приписів наведених норм.
Аналіз положень ч.ч.3-4 ст.53 ГПК України у взаємозв`язку зі змістом ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження;
у разі відсутності такого органу.
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва заступником керівника Луганської обласної прокуратури інтересів держави в особі Укрдержфонду з наведеними позовними вимогами, суд враховує наступне.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 27.06.1991 №83 з метою забезпечення реалізації державної політики підтримки селянських (фермерських) господарств та створення фінансових умов для становлення та розвитку приватного фермерського сектору економіки в Україні утворено Український Фонд підтримки селянських (фермерських) господарств.
Відповідно до п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 14.04.2004 №478 Український Фонд підтримки селянських (фермерських) господарств перейменовано в Український державний фонд підтримки фермерських господарств.
Згідно зі ст.10 Закону України «Про фермерське господарство» Укрдержфонд є державною бюджетною установою, яка виконує функції з реалізації державної політики щодо фінансової підтримки становлення і розвитку фермерських господарств, діє на основі статуту, який затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики.
Пунктом 3.1 Статуту Укрдержфонду, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 01.07.2021 №57 (далі статут), передбачено, що Укрдержфонд створено з метою фінансової підтримки становлення і розвитку фермерських господарств у встановленому законодавством порядку, а також виконання державних програм, спрямованих на розвиток агропромислового комплексу України.
Предметом його діяльності, є зокрема ведення обліку, здійснення аналізу цільового використання наданої фінансової підтримки, а також повернення таких коштів. Укрдержфонд має право укладати договори та угоди, набувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки, бути позивачем, відповідачем чи третьою особою у судах (п.п.3.2, 5.1 статуту).
Пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 №1102 «Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для надання фінансової підтримки фермерським господарствам» (в редакції на день надання фінансової допомоги) встановлено, що фінансова підтримка на конкурсних засадах на поворотній основі надається у розмірі, що не перевищує 500 тис. гривень із забезпеченням виконання зобов`язання щодо повернення бюджетних коштів: новоствореним фермерським господарствам та фермерським господарствам з відокремленими фермерськими садибами, фермерським господарствам, які провадять господарську діяльність та розташовані у гірських населених пунктах, на поліських територіях, строком від трьох до п`яти років для виробництва, перероби і збуту виробленої продукції, провадження виробничої діяльності; іншим фермерським господарствам строком до п`яти років для придбання техніки, обладнання, поновлення обігових коштів, у тому числі для придбання маточного поголів`я сільськогосподарських тварин (телиць, нетелей, корів, свиноматок, ярок, вівцематок, кізочок та козоматок) та проведення оцінки відповідності виробництва органічної продукції (сировини), виробництва та переробки сільськогосподарської продукції, будівництва та реконструкції виробничих і невиробничих приміщень, для закладення багаторічних насаджень, розвитку кредитної та обслуговуючої кооперації, у тому числі для сплати пайових внесків до пайових фондів сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів, утворених фермерськими господарствами самостійно або разом з членами особистих селянських господарств, зрошення та меліорації земель.
Згідно з п.п.12, 13 вказаного Порядку фермерське господарство несе відповідальність згідно із законодавством за нецільове використання одержаних коштів та своєчасне і в повному обсязі повернення до державного бюджету коштів фінансової підтримки. Кошти фінансової підтримки, наданої фермерським господарствам на конкурсних засадах на поворотній основі, повертаються згідно з укладеними відповідно до цього Порядку договорами на відповідний рахунок Фонду, відкритий в Казначействі за місцем реєстрації, і протягом двох робочих днів перераховуються до державного бюджету.
На думку суду, з наведених положень законодавства випливає, що Укрдержфонд міг самостійно звернутися до суду із позовом до відповідача зі заявленими вимогами.
Разом з цим, з долучених прокурором до позову документів вбачається, що 07.07.2025 прокурор звернувся до Укрдержфонду з листом за вих.№15/2-89вих-25, у якому повідомив про наявність у С(Ф)Г «Ранкова зірка» заборгованості за договором №81 ФГ-2017 від 12.12.2017 про надання фінансової підтримки на поворотній основі, а також просив повідомити про вжиті чи заплановані заходи щодо стягнення існуючої заборгованості в судовому порядку.
Матеріали позовної заяви свідчать про те, що незважаючи на наявність у Укрдержфонду повноважень щодо звернення до суду з відповідним позовом він з моменту отримання вищезазначеного листа Луганської обласної прокуратури не вжив заходів щодо звернення з позовом до суду.
Натомість, у листі за вих.№53-4/376 від 05.08.2025 Укрдержфонд повідомив орган прокуратури про те, що не має фінансової можливості сплатити судовий збір за подання відповідного позову та просив надати допомогу в захисті державних інтересів щодо стягнення простроченої заборгованості в суді.
У той же час, приписами ч.ч.3-4 ст.53 ГПК України у взаємозв`язку зі змістом ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», про що наголосив Верховний Суд у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, передбачено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Суд бере до уваги, що розумність строку визначається з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Підсумовуючи викладене, суд погоджується з доводами прокурора та вважає, що у останнього були підстави, убачаючи порушення законодавства, вважати, що Укрдержфонд, будучи обізнаним з такими порушеннями, з 07.07.2025 не вжив заходів до їх усунення з метою захисту інтересів держави та не планував вживати, навпаки, просив прокурора вжити відповідних заходів.
Суд зауважує, що сам факт незвернення Укрдержфонду з цим позовом до суду свідчить про те, що останній неналежно виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави в частині своєчасного вжиття відповідних заходів стосовно стягнення заборгованості за договором №81 ФГ-2017 від 12.12.2017 про надання фінансової підтримки на поворотній основі.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 15.10.2019 (справа №903/129/18), які в силу положень ч.4 ст.236 ГПК України враховуються судом при виборі і застосуванні норм права.
Вимога щодо попереднього повідомлення Укрдержфонду про намір звернутися до суду за захистом інтересів держави з відповідним позовом виконана прокурором, що підтверджується листом за вих.№15/1-56ВИХ-25 від 19.08.2025, який направлено адресату засобами поштового зв`язку (долучено докази направлення).
За таких обставин, суд погоджується з твердженням прокурора, що позивачем допущена бездіяльність та протягом розумного строку не вживаються заходи, спрямовані на стягнення заборгованості перед державою за договором №81 ФГ-2017 від 12.12.2017 про надання фінансової підтримки на поворотній основі, а отже наявність у даному випадку підстав для представництва прокурором інтересів держави у відповідності до ст.23 Закону України «Про прокуратуру».
Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд дійшов висновку, що вони відповідають вимогам ст.ст.162-164 Господарського процесуального кодексу України; підстав для їх повернення чи відмови у відкритті провадження не встановлено.
Статтею 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Частиною 1 ст.247 ГПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
Згідно з ч.5 ст.12 ГПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.1 ст.250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Також ч.5 ст.252 ГПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
У даному випадку ціна позову складає 80'000 грн 00 коп., що не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (302'800 грн 00 коп.), а отже ця справа є малозначною в силу закону та підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.
У матеріалах справи клопотання прокурора про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відсутнє.
Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про можливість здійснювати розгляд спору за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.
Зазначена прокурором адреса є, згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, адресою місця проживання засновника (керівника) відповідача - Калашника Геннадія Григоровича, а також зазначена в договорі як адреса місцезнаходження СФГ «Ранкова зірка».
Згідно з даними Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України №376 від 28.02.2025 Шульгинська сільська територіальна громада Старобільського району Луганської області з 27.02.2022 є тимчасово окупованою Російською Федерацією територією України.
Тому, у зв`язку з відсутністю у відповідача зареєстрованого електронного кабінету в ЄСІТС, та знаходженням останнього на тимчасово окупованій РФ території України, останній підлягає повідомленню про розгляд справи в порядку ст.12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» шляхом розміщення відповідних оголошень про розгляд справи на офіційному веб-порталі судової влади України, а також безпосередньо на сайті суду.
В той же час, суд додатково зауважує відповідачу про те, що 18.10.2023 набрав чинності Закон України від 29.06.2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, ч.6 ст.6 ГПК України викладено в такій редакції: «Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат».
Отже, оскільки відповідач є юридичною особою, останньому на виконання вимог ч.6 ст.6 ГПК України слід невідкладно зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС.
Керуючись ст.ст.12, 176, 234-235, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити підстави представництва заступником керівника Луганської обласної прокуратури інтересів держави в особі позивача - Українського державного фонду підтримки фермерських господарств, заявленими позовними вимогами до Селянського (фермерського) господарства «Ранкова зірка».
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.
3. Роз`яснити сторонам, що відповідно до ч.7 ст.252 ГПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, у разі наявності підстав, відповідач може подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
4. Встановити прокурору та позивачу строк по 15.10.2025, в який запропонувати надати суду:
1) актуальні дані про стан наявної заборгованості за договором №81 ФГ-2017 від 12.12.2017 у СФГ «Ранкова зірка» на час подачі прокурором позовної заяви до суду, з огляду на те, що з долученої до позову картки рахунку №2031 вбачається розмір заборгованості, що обліковувався у відповідача ще станом на 24.07.2024 - 28.02.2025;
2) перевірити та уточнити правильність наведених даних в долученій картці рахунку 6113 за 01.01.2016 - 23.07.2024 щодо здійснених відповідачем платежів в рахунок повернення позичених коштів (а саме: підстави зазначення в картці посилання на інший договір №167фг-2017 від 08.12.2017 із даними щодо перерахування відповідачу 400'000 грн 00 коп. за вказаним договором замість договору, на який посилається прокурор - №81 ФГ-2017 від 12.12.2017; та чи здійснювалися відображені в картці платежі від 30.10.2018, 26.12.2019, 24.11.2020, 23.11.2021 відповідачем саме за договором №81 ФГ-2017 від 12.12.2017).
5. Відповідачу у справі у відповідності до вимог ч.6 ст.6 ГПК України слід невідкладно зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд») з метою належного та своєчасного повідомлення, отримання процесуальних документів у справі.
6. Запропонувати позивачу у строк по 17.10.2025 подати письмові пояснення з приводу поданого прокурором позову.
7. Запропонувати відповідачу подати відзив на позовну заяву у строк, встановлений ч.1 ст.251 ГПК України - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали. У випадку подання відповідачем відзиву - подати суду докази надіслання (вручення) їх іншим учасникам.
8. Встановити відповідачу строк - десять днів з моменту отримання пояснень позивача, для подання заперечень (долучити докази направлення заперечень іншим учасникам).
9. Встановити прокурору та позивачу строк для подання відповідей на відзив - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву. У випадку подання відповіді на відзив - подати суду докази надіслання (вручення) її іншим учасникам.
10. Встановити відповідачу строк для подання заперечень - протягом п`яти днів з дня отримання відповідей на відзив.
Відповідно до ч.2 ст.235 ГПК України ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 07.10.2025 та оскарженню не підлягає.
Суддя Олена ДРАГНЄВІЧ