ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2025м. ДніпроСправа № 904/2666/25

за позовом 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА", м. Дніпро

про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 20.08.2024 та стягнення штрафних санкцій

Суддя Золотарьова Я.С.

Секретар судового засідання Мошинець Ю.О.

Представники:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Неволін Ю.О.

ПРОЦЕДУРА

8 Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА" і просить суд:

- визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 20.08.2024 до Договору про закупівлю товару № 49/05 від 27.05.2024, укладеного між 8 Державним пожежно-рятувальним загоном Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА";

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА" на користь 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області пеню у розмірі 47 944,44 грн.;

- судові витрати, а саме сплату судового збору покласти на відповідача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у ній матеріалами.

11.06.2025 до матеріалів справи надійшов відзив від Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА".

01.08.2025 до матеріалів справи надійшла відповідь на відзив від 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2025 перейдено до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні на 13.08.2025.

Протокольною ухвалою від 13.08.2025 відкладено підготовче засідання на 02.09.2025.

28.08.2025 до матеріалів справи надійшли заперечення від Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА".

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 02.09.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.09.2025.

23.09.2025 до матеріалів справи надійшла заява від позивача про розгляд справи без його участі.

У судовому засіданні 24.09.2025 розпочато розгляд справи по суті: заслухано виступ відповідача, встановлено обставини справи та досліджено докази, наявні у матеріалах справи. Під час судових дебатів відповідач просив у позові відмовити з підстав, викладених у відзиві на позов.

У судовому засіданні 24.09.2025 ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням скороченої частини рішення.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Узагальнена позиція позивача, викладена у позові

Позовна заява обґрунтована тим, що між 8 Державним пожежно-рятувальним загоном Головного Управління державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ПСТ АВТОМАТИК" (після зміни найменування - нова назва ТОВ Паркан ЮА (продавець) було укладено договір про закупівлю товару №49/05 від 27.05.2024.

Відповідно до пункту 1.1 договору, продавець зобов`язується поставити і передати у власність покупця товар: ворота промислові складчасті, код ДК 021:2015:44220000-8: Столярні вироби, а замовник прийняти і оплатити даний товар на умовах, передбачених цим договором.

Згідно пункту 5.1 договору, строк поставки, монтажу та наладки товару - до 05.09.2024.

16.08.2024 на електронну адресу 8 ДПРЗ надійшов лист №04/0824 від ТОВ "ПСТ АВТОМАТИК" щодо виконання умов Договору №49/05 від 27.05.2024р., в якому останній просить продовжити строк виконання зобов`язань, у зв`язку із складною ситуацію з електропостачанням по всій країні впродовж декількох місяців, терористичними обстрілами, повітряними тривогами, що впливає на організацію роботи ТОВ «ПСТ АВТОМАТИК», що і стало підставою для укладення додаткової угоди №1.

Додатковою угодою №1 від 20.08.2024, сторони дійшли згоди продовжити строк поставки, монтажу та наладки до 20.10.2024, у зв`язку виникненням документально підтверджених обставин.

Отже, строк виконання робіт, з урахуванням змін, сторонами за договором №49/05 від 27.05.2024 визначено до 20.10.2024.

Позивач зазначає, що ТОВ "ПСТ АВТОМАТИК" не надав до 8 ДПРЗ жодного документу компетентного органу, який би підтвердив наявність форс-мажорних обставин або обставин непереборної сили, окрім вищевказаного листа щодо продовження терміну виконання зобов`язань. Тож, наявні підстави вважати, що додаткова угода була укладена без належних на те підстав.

На час укладення Договору в травні 2024 року, військова агресія російської федерації проти України фактично тривала вже більше двох років, а отже, зазначений факт не був істотною зміною обставин та не міг бути підставою для зміни істотних умов договору за Додатковою угодою № 1 від 20.08.2024 року.

Статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачені основні принципи здійснення публічних закупівель, а саме: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Передбачені Законом України "Про публічні закупівлі" процедури закупівель визначені з метою забезпечення добросовісної конкуренції серед учасників, досягнення економії та ефективності, а тому базуються на таких принципах. Максимальна економія публічних коштів та ефективність їх використання забезпечується шляхом конкурентного визначення постачальника товарів і послуг, виконання робіт.

Необґрунтоване продовження строку виконання робіт шляхом укладення Додаткової угоди № 1 суперечать меті Закону України "Про публічні закупівлі". Зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції. Укладення оспорюваної додаткової угоди до Договору щодо продовження строків виконання зобов`язань за Договором за відсутності для цього документально підтверджених об`єктивних обставин, у т.ч. обставин непереборної сили, спотворює результати торгів та нівелюс економію, яку було отримано під час підписання договору.

Таким чином, укладення додаткової угоди про продовження строків виконання зобов`язань, жодним чином не відповідає принципам добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії та ефективності.

А можливість зміни строків виконання робіт робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі".

Узагальнена позиція відповідача, викладена у відзиві на позов

Відповідач зазначає, що підстави визнання недійсними правочинів визначені у ст. 203, 215 ЦКУ.

Відповідач зазначає, що жодна з підстав не має місця при укладенні спірного правочину. Також правочин не був укладений під впливом обману, насильства чи подібних обставин. Зміст правочину (домовленість сторін про продовження строку виконання Відповідачем зобов`язань) не суперечить закону, інтересам держави й суспільства, тощо, бо змістом правочину є продовження строку виконання зобов`язань і такий зміст допускається і цивільним і спеціальним законодавством, зокрема законодавством про публічні закупівлі.

Порядок укладання правочину, зокрема з обов`язковим оприлюдненням тексту правочину через систему закупівель Прозорро, теж був дотриманий.

З огляду на аргументацію позову, Позивач намагається оскаржити дійсність правочину не через його зміст, намагається оскаржити навіть не через порушення порядку його укладення, а Позивач оскаржує дійсність правочину через відсутність підстав для укладання цього конкретного правочину.

Але законодавство не містить таких підстав для визнання правочину недійсним, як відсутність підстав для укладання правочину.

Предметом Договору між Позивачем та Відповідачем було виготовлення та монтаж спеціальних воріт. При виконанні цього Договору виконуються безпосередньо виробництво компонентів, тобто виготовлення елементів майбутнього Товару, закупівля інших складових для виготовлення Товару, отримання, контроль складових від суміжників, кінцеве збирання виробу з виготовлених власних та наданих учасниками виробничого ланцюжка компонентів, та безпосередньо монтаж готового виробу після підготовчих робіт на самому об`єкті.

Очевидно, що це не суто офісна робота, це справжнє виробництво зі задіяними на ньому працівниками та з наявністю суміжних виробництв, де теж працюють люди. Вплив непередбачуваних відключень електрики (особливо влітку 2024 року, під час виконання Договору) навіть немає потреби розлого описувати, бо без електрики не можуть працювати не тільки обладнання, але й офісна техніка, що споживає більше потужності, ніж ноутбук. І хоча перебої з електрикою для офісної техніки теоретично можна якщо не нівелювати, то хоча мінімізувати встановленням власного генератора, то виробниче обладнання, зазвичай, є дуже важким споживачем електроенергії, яке не здатні забезпечити генератори чи блоки безперебійного живлення. Відповідно, аварійні відключення електрики не можна назвати комерційним ризиком, а от визначення фактично непередбачуваних та непереборних обставин доволі точно такі відключення описує.

Відповідно до діючого законодавства роботодавець має забезпечити безпечні умови праці своїх робітників. З цим обов`язком роботодавця гармонійно кореспондує право працівника не продовжувати роботу під час повітряної тривоги (ст. 153 КЗпПУ). Обов`язок роботодавця по забезпеченню безпеки власного персоналу підкріплюється й відповідальністю від адміністративної (ст. 41 КУпАП) до кримінальної (271 ККУ) за незабезпечення безпеки працівників під час виконання ними своїх трудових обов`язків. Забезпечити безпечні умови праці під час можливих бомбардувань або ракетних обстрілів означає розміщення самого виробництва в місцях, що є недосяжними для сучасних боєприпасів, які застосовуються неадекватним географічним сусідом. Такими місцями наразі є лише підземні виробничі лінії бункерного типу або закордонні виробництва. Серед звичайних виробництв в Україні та в м. Дніпро зокрема, відсутні такі, що можуть забезпечити безпеку персоналу під час ракетних обстрілів або бомбардувань без зупинки виробництва. Відповідно, при кожному сповіщенні про повітряну тривогу Відповідач, як сумлінний роботодавець, має оцінити ризик реальної небезпеки, уточнивши по-можливості, джерело та приблизний реальний район її виникнення, та на підставі такого аналізу прийняти рішення про зупинку виробництва та переведення персоналу у сховище. При чому, незалежно від описаного рішення роботодавця, кожен робітник може та має повне право сам прийняти власне рішення по зупиненню виконання своїх обов`язків та переходу до сховища, якщо просто почує сигнал повітряної тривоги. З описаного випливає, що під час повітряної тривоги в більшості випадків процес виробництва Відповідачем або припинявся повністю, або зводився до виконання дій, що можливо було виконувати в укритті офісної роботи.

Оскільки терористичні обстріли не піддаються якомусь логічному обґрунтуванню чи прогнозуванню, то називати їх звичайним комерційним ризиком, як їх називає Позивач неможливо. Комерційний ризик це ризик, що виникає у процесі підприємницької діяльності через зниження або втрату доходів за нестабільної економічної чи політичної кон`юнктури, недостовірної інформації про стан ринку, через зміни курсів валют, через законодавство та його зміни, тощо. За своєю суттю комерційний ризик це ризик грошима, а не ризик життями робітників. Тому факти зупинки виробництва через бомбардування та ракетні обстріли та/або через факт оголошення повітряних тривог, пов`язаних з такими обстрілами - не є комерційними ризиками.

Сам нормативний документ РЕГЛАМЕНТ засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затверджений Рішенням президії ТПП України 15.07.2014 № 40(3) передбачає, що підставою для засвідчення впливу форс-мажорних обставин на виконання зобов`язань є сплив строку виконання таких зобов`язань: 6.1 Підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 3.1 РЕГЛАМЕНТУ, визначених як непереборний вплив на виконання відповідного зобов`язання таким чином, що унеможливлює його виконання у термін, що настав.

Оскільки Відповідач звертався до Позивача з пропозицією про продовження строку виконання зобов`язань до того моменту, як строк їх виконання настав (Лист звернення від 16.08.2024, укладання додаткової угоди 20.08.2024, строк виконання за Договором до 05.09.2024), то і сертифікат ТППУ про настання форс-мажорних обставин, що вплинули на порушення зобов`язань, не міг би бути виданий, оскільки зобов`язання на момент укладання додаткової угоди ще не було порушено.

Крім того, відповідач повністю виконав свої зобов`язання навіть трохи раніше строку, передбаченого Додатковою угодою №1.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Між 8 Державним пожежно-рятувальним загоном Головного Управління державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ПСТ АВТОМАТИК" (після зміни найменування - нова назва ТОВ Паркан ЮА (продавець) було укладено договір про закупівлю товару №49/05 від 27.05.2024 (арк.с.21).

Відповідно до пункту 1.1 договору, продавець зобов`язується поставити і передати у власність покупця товар: ворота промислові складчасті, код ДК 021:2015:44220000-8: Столярні вироби, а замовник прийняти і оплатити даний товар на умовах, передбачених цим договором.

Найменування, кількість та асортимент товару вказуються в специфікації (додаток № 1), яка додається та є невід`ємною частиною цього договору (пункт 1.2. договору).

Згідно пункту 5.1 договору, строк поставки, монтажу та наладки товару - до 05.09.2024.

Продавець зобов`язаний забезпечити поставку товару у строк, встановлений цим договором, разом з усіма документами, підписаними уповноваженими матеріально-відповідальними особами сторін, необхідними для того, щоб прийняти поставку на умовах цього договору (пункт 6.3.1. договору).

Договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 31.12.2024, в частині фінансових зобов`язань - до повного їх виконання сторонами (пункт 10.1. договору).

Якщо інше прямо не передбачено цим договором або чинним законодавством України, зміни у цей договір можуть бути внесені тільки за домовленістю сторін, яка оформлюється додатковою угодою до цього договору (пункт 11.4. договору).

Зміни у цей договір набирають чинності з моменту належного оформлення сторонами відповідної додаткової угоди до цього договору, якщо інше не встановлено у самій додатковій угоді, цьому договорі або не передбачено чинним законодавством України (п. 11.5. договору).

Сторони домовились, що відповідно до п.19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі (надалі - Закон), на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (надалі - Особливості) істотні умови договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (пп. 3 п. 11.14. договору).

16.08.2024 на електронну адресу 8 ДПРЗ надійшов лист №04/0824 від ТОВ "ПСТ АВТОМАТИК" щодо виконання умов Договору №49/05 від 27.05.2024р., в якому останній просить продовжити строк виконання зобов`язань, у зв`язку із складною ситуацію з електропостачанням по всій країні впродовж декількох місяців, терористичними обстрілами, повітряними тривогами, що впливає на організацію роботи ТОВ «ПСТ АВТОМАТИК».

Додатковою угодою №1 від 20.08.2024, сторони дійшли згоди продовжити строк поставки, монтажу та наладки до 20.10.2024, у зв`язку виникненням документально підтверджених обставин.

Отже, строк виконання робіт, з урахуванням змін, сторонами за договором №49/05 від 27.05.2024 визначено до 20.10.2024.

З матеріалів справи вбачається, що 18.10.2024 відповідач поставив спірний товар на загальну суму 683 799,60 грн з ПДВ, на підтвердження чого надав підписану сторонами та скріплену їх печатками видаткову накладну № 359 від 18.10.2024 (арк.с.28).

Платіжною інструкцією № 1824 від 18.10.2024 (арк.с.29) позивач сплатив відповідачу грошові кошти у розмірі 683 799,60 грн, з призначенням платежу: оплата за ворота промислові складчасті; накл.№359 від 18.10.2024, лог.№49/05 від 27.05.2024.

Позивач зазначає, що ТОВ "ПСТ АВТОМАТИК" не надав до 8 ДПРЗ жодного документу компетентного органу, який би підтвердив наявність форс-мажорних обставин або обставин непереборної сили, окрім вищевказаного листа щодо продовження терміну виконання зобов`язань. Тож, наявні підстави вважати, що додаткова угода була укладена без належних на те підстав, що і є причиною спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо позовної вимоги про визнання недійсним додаткової угоди

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначаються Законом України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням (ч. 1 ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі").

Пунктом 6 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Згідно із ч. 1 ст. 628, ст. 629 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст. 204 Цивільного кодексу України).

Стаття 204 Цивільного кодексу України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу (ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України).

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч. 3 ст. 215 Цивільного кодексу України).

Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю (ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України).

Господарський суд зазначає, що у статті 215 Цивільного кодексу України визначаються загальні правові засади визнання правочину недійсним. Звичайно, що для цього має існувати відповідна правова підстава. Такою правовою підставою Цивільний кодекс України визнає факт недодержання однією стороною чи всіма сторонами вимог, встановлених частинами 1-3, 5, 6 ст. 203 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 203 загальними вимогами, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

На момент підписання договору № 49/05 від 27.05.2024 відповідачем було погоджено всі його істотні умови: предмет, ціна, строк виконання зобов`язань за договором та строк його дії відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 Господарського кодексу України (який діяв на час укладення договору, а також спірної додаткової угоди) й Закону України "Про публічні закупівлі".

Так, відповідно до п. 5.1. договору строк поставки, монтажу та наладки товару - до 05.09.2024.

У подальшому сторони підписали додаткову угоду № 1 від 20.08.2024 до договору (арк.с.26).

Підписуючи цю додаткову угоду сторони керувались пунктом 11.4. та п. 11.5. договору № 49/05 від 27.05.2024 про закупівлю товару, де визначено, що у відповідності до підпункту 4 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, а саме: продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, частиною 1 статті 188 Господарського кодексу України, частини 1 статті 682 Цивільного кодексу України.

Позивач при цьому погодився з тим, що обставини про які вказав відповідач у листі № 05/0824 від 16.08.2024 Щодо виконання умов договору № 50/05 від 29.05.2024 дійсно мали місце і це впливало на строки виконання відповідачем своїх зобов?язань за договором.

Із системного аналізу й тлумачення норм Цивільного кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що визначена сторонами в договорі умова щодо строку поставки товару є істотною умовою договору про закупівлю.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

При цьому норми Закону України "Про публічні закупівлі", які визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, є спеціальними щодо норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, які визначають загальну процедуру внесення змін до договору (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі №926/3421/22).

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі. (ч. 4 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Відповідно до ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім, зокрема, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

Відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).

Згідно з пунктом 19 Особливостей істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпункту 13 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

Отже, вказана правова норма передбачає за можливе внесення змін до договору про закупівлю, зокрема щодо продовження строку виконання зобов`язань у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження.

Тому під час дії спірного договору сторони мали право змінити таку істотну умову, як строк виконання зобов`язань (строк поставки товару) шляхом його продовження, однак лише за наявності документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження.

Відповідно до роз`яснення Міністерства економічного розвитку торгівлі України від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06 "Щодо зміни істотних умов договору" стосовно продовження строку дії договору та виконання зобов`язання: форма підтвердження об`єктивних обставин для продовження строку дії договору Законом не визначена, оскільки вона залежить від обставин, що спричинили продовження строку дії договору про закупівлю та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг. Тому замовник самостійно визначає форму документального підтвердження таких обставин з дотриманням законодавства.

У роз`ясненні Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, що міститься у листі № 3304-04/69987-06 від 24.11.2020 "Щодо укладення, виконання, змін та розірвання договору про закупівлю" вказано, що внесення змін до договору про закупівлю у випадках, які передбачені Законом та умовами такого договору, має відбуватися шляхом укладання додаткової угоди, а також бути обґрунтованим та документально підтвердженим у спосіб, встановлений у договорі.

Відтак форма документального підтвердження обставин, що підтверджують причини внесення змін до договору, має бути передбачена у підписаному сторонами договорі.

Як убачається зі змісту договору, у ньому згадується лише про один спосіб підтвердження настання таких обставин - документальний (п.п. 3 п. 11.4. договору).

Також встановленню у цій справі підлягає наявність об?єктивних обставин, які спричинили неможливість виконання обов?язків за договором з боку відповідача у встановлені договором строки і, відповідно, наявністю внаслідок цього підстав для укладення спірної додаткової угоди.

Так, внаслідок військового нападу 24.02.2022 російської федерації на Україну, на всій території України Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (із подальшими змінами) в Україні із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб введено воєнний стан.

У подальшому у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України строк дії воєнного стану в Україні продовжувався.

Починаючи з 24.02.2022 російська федерація систематично здійснює ракетні обстріли всієї території України.

Наведені факти є загальновідомими обставинами, а отже в силу приписів ч. 3 ст. 75 ГПК України не потребують доказування.

Суд зазначає, що предметом Договору між Позивачем та Відповідачем було виготовлення та монтаж спеціальних воріт. При виконанні цього Договору відповідач повинен був здійснити виробництво компонентів, тобто виготовлення елементів майбутнього Товару, закупити інші складові для виготовлення Товару, здійснити кінцеве збирання виробу з виготовлених власних та наданих учасниками виробничого ланцюжка компонентів, та здійснити монтаж готового виробу після підготовчих робіт на об`єкті позивача. Вказані обставини сторонами не заперечувалась.

На офіційних сайтах ПрАТ «Центральна енергетична компанія», ДТЕК «Дніпровські електромережі» розміщені графіки відключення електричної енергії, які застосовувались, зокрема, влітку 2024 року в Дніпропетровській області з яких вбачається, що відключення електроенергії відбувалось по 10 12 годин на добу https://cek.dp.ua/index.php/nashi-novyny/898-grafik-stabilizatsijnikh-pogodinnikh-vidklyuchen-2024.html https://www.dtek-dnem.com.ua/ua/news/dtek-dniprovski-elektromerezhi-onoviv-grafik-stabilizaciynih-vidklyuchen-z-urahuvannyam-potochnoji-situaciji-v-energosistemi

Відтак, суд погоджується з тим, що зупинки виробництва, а відтак й уповільнення виконання обов?язків по договору були пов`язані з значним обмеженням енергопостачання, а також з повітряними тривогами, під час яких персонал відповідача не міг виконувати свої обов?язки, що завадило б виконати відповідачу свої зобов?язання за договором в частині виробництва продукції в ті строки, які були передбачені договором.

Також судом враховується те, що відповідач завчасно, до строку настання виконання зобов?язань за договором, діючи добросовісно, звернувся до позивача з відповідним листом, у якому повідомив про причини та обставини, які не дозволять йому вчасно виконати договір та запропонував підписати додаткову угоду , якою будуть внесені зміни до строків його виконання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що були наявні об?єктивні обставини, які спричинили неможливість виконання обов?язків за договором з боку відповідача у встановлені договором строки.

Відтак, відсутні підстави для визнання додаткової угоди № 1 від 20.08.2024 недійсною, в цій частині у позові слід відмовити.

Щодо вимоги позивача щодо стягнення з відповідача пені господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У разі, якщо б були підстави для задоволення позовної вимоги щодо визнання недійсною додаткової угоди, якою сторони внесли зміни у строки виконання відповідачем своїх зобо?язань, можна було б дійти висновку про те, що такі строки відповідачем не дотримані, оскільки договір діяв би в первісній редакції. Відтак були б підстави для застосування відповідальності за несвоєчасне виконання відповідачем зобов?язань за договором, а саме, нарахування пені.

Оскільки суд дійшов висновку про те, що основна позовна вимога задоволенню не підлягає, вимога щодо стягнення пені також задоволенню не підлягає, оскільки вона є похідною.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому, судовий збір у розмірі 4 844,80 грн слід залишити за позивачем.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов 8 Державного пожежно - рятувального загону Головного управління Державної Служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРКАН ЮА" про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 20.08.2024 та стягнення пені у розмірі 47 944,44 грн залишити без задоволення.

Судовий збір у розмірі 4 844,80 грн залишити за позивачем.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 07.10.2025

Суддя Я.С. Золотарьова