РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.09.2025Справа № 910/6937/25

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Демидова В.О., за участю секретаря судового засідання Куценко К.К., розглянувши справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1В» (03179, місто Київ, вул. Ушакова Миколи, будинок 1В) до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» (01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) про зобов`язання вчинити дії,

Представники учасників справи:

від позивача - ОСОБА_1., Дяченко Е. В.;

від відповідача - Яндульський Д. В. (поза межами приміщення суду).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

02.06.2025 на адресу суду від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1В» надійшла позовна заяву до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії, а саме зобов`язати Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» повернути позивачу кошти у сумі 147939,70 грн, шляхом їх відновлення на банківському рахунку НОМЕР_1 та була передана 03.06.2025 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначає про те, що представник позивача, виявивши 22.05.2022 безпідставне списання коштів з рахунку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1в», невідкладно повідомив про це відповідача, внаслідок чого транзакції по рахунку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1В» були заблоковані. Однак 23.05.2022 відповідач протиправно розблокував транзакції за рахунком позивача, у зв`язку з чим на користь третьої особи з рахунку позивача було перераховано 147939,70 грн, що порушує права позивача як споживача фінансових послуг.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10.07.2025 о 11:25 год. Клопотання представника позивача про витребування доказів - задоволено частково та витребувано від Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» (01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) інформацію:

- чи здійснювався переказ грошових коштів з транзитного рахунку № НОМЕР_2 у сумі 146 474,95 грн, які були списані 23.05.2022 з рахунку ОСББ «Адмірал 1В» № НОМЕР_1 на будь-який рахунок третьої особи. Надати інформацію про власника рахунку, на який було здійснено переказ, а саме: назву власника або прізвище, ім`я та по батькові; адресу реєстрації місця проживання або місця знаходження; реєстраційний номер облікової картки платників податків або номер юридичної особи чи фізичної особи-підприємця в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; номер рахунку, на який було здійснено переказ грошових коштів, дату такого переказу та призначення платежу; виписку з банківського рахунку № НОМЕР_2 , де зазначена відповідна трансакція на рахунок третьої особи.

- чи здійснювався переказ грошових коштів з транзитного рахунку № НОМЕР_2 у сумі 146 474,95 грн, які були списані 23.05.2022 з рахунку ОСББ «Адмірал 1В» № НОМЕР_1 , на будь-який внутрішній рахунок АТ КБ «Приватбанк». Надати номер такого рахунку, дату здійснення трансакції та призначення платежу. Встановлено строк для подання витребуваних судом доказів - до 04.07.2025.

09.07.2025 в системі «Електронний суд» представником відповідача сформовано відзив на позовну заяву, в якому останній зазначає, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають, оскільки неправомірних дій чи бездіяльності банку, як сторони договору, не встановлено. Електронний платіж проводиться тільки з ініціативи клієнта, оскільки всі генеруючі ключі та паролі доступу до системи Приват-24, згідно з якими можливо розпорядження рахунком, знаходяться виключно у клієнта, як власника рахунку. Отже здійснене зняття грошових коштів не може вважатися безпідставним. Також представник просив продовжити відповідачу АТ КБ «ПриватБанк» процесуальний строк на подання відзиву.

09.07.2025 в системі «Електронний суд» представником відповідача сформовано клопотання про продовження відповідачу АТ КБ «ПриватБанк» процесуального строку на подання доказів - до 10 липня 2025 року.

09.07.2025 в системі «Електронний суд» представником відповідача сформовано клопотання про відкладення розгляду справи.

09.07.2025 в системі «Електронний суд» представником відповідача сформовано клопотання, у відповідності до якого представник просив закрити провадження у справі з огляду на те, що спір виник не між суб`єктами господарювання, а саме між АТ КБ «ПриватБанк» та фізичною особою ОСОБА_1 , з яким і було укладено договір про відкриття рахунку та з рахунку якого було перераховано кошти на інші рахунки.

У судовому засіданні 10.07.2025 судом оголошено перерву в підготовчому засіданні до 31.07.2025 о 11:15 год.

29.07.2025 в системі «Електронний суд» представником відповідача сформовано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, разом з поясненнями та додатками. Зазначено, що за зверненнями клієнта проводились перевірки Департаментом по роботі зі скаргами. Рекомендовано звернутись до фінустанови власника терміналів UA IBOXUA, VUL.NABEREZNO-LUGOVA 3, для отримання даних про кінцевого отримувача коштів. Вказує, що за результатами проведеної перевірки встановлено, що з боку керівника ОСББ Адмірал 1В, , ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_3 наявне розголошення конфіденційних даних, а саме паролю входу у обліковий запис НОМЕР_7 в застосунку П24, що призвело до отримання зловмисником даних картки НОМЕР_4 (номер картки, строк дії та CVV/CVC код), ініціювання операцій з грошових переказів та їх підтвердження 3D Secure. З огляду на вказане зазначає про відповідальність клієнта.

Ухвалою суду від 31.07.2025 закрито підготовче провадження у справі № 910/6937/25 та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.09.2025.

08.09.2025 в системі «Електронний суд» представником відповідача сформовано клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 09.09.2025 представники сторін прибули. Судом було доведено до відома сторін про надходження від представника відповідача клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 09.09.2025 суд на місці постановив оголосити перерву в судовому засіданні до 18.09.2025 о 11:30 год.

У судове засідання 18.09.2025 представники сторін прибули. У судовому засіданні 18.09.2025 судом на підставі ч. 2 ст. 216 ГПК України оголошено перерву на 30.09.2025 о 12:10 год.

25.09.2025 через систему "Електронний суд" від представника Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду 29.09.2025 заяву представника Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою сервісу підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС (ВКЗ) задоволено.

У судове засідання 30.09.2025 представник позивача прибув, представник відповідача приймав участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

В судовому засіданні 30.09.2025 оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив такі фактичні обставини.

14.05.2021 було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1В». Головою правління ОСББ є ОСОБА_1 , що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

10.06.2021 між ОСББ «Адмірал 1В» та Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» було укладено договір про відкриття та обслуговування особового рахунку НОМЕР_1 шляхом підписання між сторонами Анкети-заяви клієнта юридичної особи-резидента про приєднання до умов і правил надання банківських послуг.

Анкета-заява підписана Головою правління ОСББ «Адмірал 1В» ОСОБА_1 .

До вказаного рахунку Банком було видано карту «Ключ до рахунку» № НОМЕР_4 .

22.05.2022 в мобільний додаток «Вайбер» (VIBER) ОСОБА_1 почали надходити смс-повідомлення про здійснення успішних транзакцій з картки ключа, що належить ОСББ, а саме:

- здійснено переказ коштів у сумі 25253,99 грн з карти «Ключ до рахунку» № НОМЕР_4 . Час: 14:10 год. Комісія: 252,54 гри. Залишок: 158696,22 грн;

- здійснено переказ коштів у сумі 25253,99 грн з карти «Ключ до рахунку» № НОМЕР_4 . Час: 14:11 год. Комісія: 252,54 грн. Залишок: 133189,69 грн;

- здійснено переказ коштів у сумі 25253,99 грн з карти «Ключ до рахунку» № НОМЕР_4 . Час: 14:13 год. Комісія:.2522Игрн. Залишок 107683,16 грн;

- здійснено переказ коштів у сумі 25253,99 грн з карти «Ключ до рахунку» № НОМЕР_4 . Час: 14:14 год. Комісія: 252,54 грн. Залишок 82176,63 грн.

Також отримав у мобільний додаток «Вайбер» (VIBER) смс- повідомлення, де сказано про те, що «ви підтвердили отримання транзакційних повідомлень в viber».

При цьому зазначає, що ОСОБА_1 не отримував будь-яких повідомлень про зняття з рахунку ОСББ коштів у розмірі 20205,00 грн та 25253,99 грн.

Оскільки ОСОБА_1 не ініціював будь-яких переказів із карти ОСББ, позивач після отримання смс-повідомлень у мобільний додаток «Вайбер» відразу ж звернувся до технічної підтримки Банку (за номером 3700) із заявою про блокування всіх операцій та блокування банківського рахунку до вияснення всіх обставин справи.

Вказує, що працівник Банку повідомила про те, що Банком були заблоковані операції по банківському рахунку ОСББ як підозрілі, про що ОСОБА_1 отримав відповідне повідомлення у мобільний додаток «Приват24». При цьому, оператор Банку повідомила про те, що для запобігання у майбутньому витоку грошових коштів та убезпечення від шахрайських дій, ОСОБА_1 , як керівнику ОСББ, необхідно звернутися до відділення Банку та перевипустити карту «Ключ до рахунку».

23.05.2022 ОСОБА_1 звернувся до відділення Банку для перевипуску картки-ключа до банківського рахунку та цього ж дня йому було видано нову карту «Ключ до рахунку» № НОМЕР_5 .

Після отримання нової картки-ключа із банківського рахунку ОСББ «Адмірал 1В» були списані грошові кошти у розмірі 147939,70 грн декількома транзакціями.

Зателефонувавши знову до Банку, працівник банку повідомила, що дані кошти були списані через «Айбокс».

Як вбачається із виписки за період з 22.05.2022 по 24.05.2022, за цей період було проведено 12 операцій на загальну суму 147939,70 грн.

Перша валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 о 19:02 год.; сума: 252,54 грн; призначення платежу: еквайрингові комісія без ПДВ 22.05.2022 14:14:19 по картці НОМЕР_4; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «выдача наличных, пополнение, P2P, 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_6 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Друга валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 о 19:03 год.; сума: 252,54 грн: призначення платежу: еквайрингова комісія без ПДВ 22.05.2022 14:13:03 по картці НОМЕР_4; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «выдача наличных, пополнение, P2P», 14360570; рахунок Банк: НОМЕР_6 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Третя валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 о 19:03 год.; сума: 25253,99 грн; призначення платежу: НОМЕР_8 22.05.2022 14:13:04 Зі своєї картки; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «РАСЧЕТЬІ ПО ЕС/МС (Compass+змиссия)», 14360570; рахунок Банк: НОМЕР_2 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Четверта валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 о 19:03 год.; сума: 25253,99 грн; призначення платежу: НОМЕР_8 22.05.2022 14:14:19 Зі своєї картки; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «РАСЧЕТЬІ ПО ЕС/МС (Compass+змиссия)», 14360570; рахунок Банк: НОМЕР_2 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

П`ята валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 о 19:05 год.; сума: 202,05 грн; призначення платежу: еквайрингова комісія без ПДВ 22.05.2022 14:20:52 по картці НОМЕР_4; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «выдача наличных, пополнение, P2P, 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_6 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Шоста валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 о 19:07 год.; сума: 252,54 грн; призначення платежу: еквайрингова комісія без ПДВ 22.05.2022 14:16:40 по картці НОМЕР_4; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «выдача наличных, пополнение, P2P, 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_6 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Сьома валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 об 19:07 год.; сума: 25253,99 грн; призначення платежу: НОМЕР_8 22.05.2022 14:16:42 Зі своєї картки; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «РАСЧЕТЬІ ПО ЕС/МС (Compass+змиссия), 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_2 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Восьма валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 об 19:07 год.; сума: 20205,00 грн; призначення платежу: НОМЕР_8 22.05.2022 14:14:19 Зі своєї картки; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «РАСЧЕТЬІ ПО ЕС/МС (Compass+змиссия), 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_2 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Дев`ята валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 об 19:14 год.; сума: 25253,99 грн; призначення платежу: НОМЕР_8 22.05.2022 14:10:42 Зі своєї картки; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «РАСЧЕТЬІ ПО ЕС/МС (Compass+змиссия), 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_2 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Десята валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 об 19:18 год.; сума: 25 253,99 грн; призначення платежу: НОМЕР_8 22.05.2022 14:11:53 Зі своєї картки; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «РАСЧЕТЬІ ПО ЕС/МС (Compass+змиссия), 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_2 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Одинадцята валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 об 19:20 год.; сума: 252,54 грн; призначення платежу: еквайрингова комісія без ПДВ 22.05.2022 14:10:41 по картці НОМЕР_4; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «выдача наличных, пополнение, P2P, 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_6 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Дванадцята валютна операція - дата та час операції: 23.05.2022 об 19:21 год.; сума: 252,54 грн; призначення платежу: еквайрингова комісія без ПДВ 22.05.2022 14:11:52 по картці НОМЕР_4; реквізити контрагента: найменування ЄДРПОУ - «видача наличньїх, пополнение, P2P, 14360570»; рахунок Банк: НОМЕР_6 AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Таким чином, загальна сума списаних 23.05.2022 з рахунку позивача коштів становить 147 939,70 грн.

Вказує, що оскільки ані 22.05.2022, ані 23.05.2022 ОСОБА_1 не проводив будь- яких операцій щодо перерахування коштів третім особам, позивач звернувся із заявою про вчинення злочину до Святошинського УП ТУ НП у м. Києві, про що останніми 25.05.2022 були внесені відомості по заяві ОСОБА_1 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та відкрите кримінальне провадження № 0000822 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України (Шахрайство).

ОСББ «Адмірал 1В» було визнано у якості потерпілого у кримінальному провадженні №0000822 від 26.05.2022, що підтверджується листом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві Національної поліції України від 27.06.2022 року № 3916/125/54/08-22.

Після виявлення факту безпідставного списання коштів невідомими особами, ОСОБА_1 звертався до Банку із заявами від 30.05.2022 та від 28.06.2022 щодо повернення безпідставно списаних коштів, проте Банк відмовив листами від 06.06.2022 №20.1.0.0.0/7-220531/10249 та від 06.07.2022 №20.1.0.0.0/7- 220706/8488, посилаючись на те, що чинним законодавством не надано повноважень банку здійснювати повернення проведеного переказу. Також, зазначав, що клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особам, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Листом від 25.04.2023 № 20.1.0.0.0/7-230418/22403 Банк повідомив, що власником рахунку НОМЕР_6 та НОМЕР_2 є AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Листом від 25.10.2024 № 20.1.0.0.0/7-240926/5742 Банк повідомив, що рахунок НОМЕР_2 є транзитним рахунком Банку. Рахунок НОМЕР_6 є внутрішньобанківським рахунком, на який зараховуються суми комісій за операціями, проведеними клієнтами. На вказаний рахунок були зараховані комісії за проведення вказаних у зверненні переказів відповідно до встановлених у Банку тарифів.

З огляду вказане у сукупності, позивач вважає, що списання коштів з рахунку ОСББ «Адмірал 1В» відбулися на рахунок, власником якого є сам Банк, проте оскільки між сторонами не було укладено жодних правочинів, на підставі яких відповідачу належало б право вимоги до ОСББ, останнє зверталося до Банку із заявами від 30.05.2022 та від 28.06.2022 щодо повернення вказаних грошових коштів як таких, що набуті (списані з рахунку ОСББ) безпідставно, однак Банк не відреагував на такі заяви та наразі не відновив вказані кошти на рахунку позивача, тому наявні підстави для задоволення позову.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

За договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком (частина перша статті 1066 ЦК України).

Договір банківського рахунку укладається в письмовій формі для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунку в банку на умовах, погоджених сторонами (ч. 1 ст. 1067 ЦК України).

Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.

Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

10.06.2021 між ОСББ «Адмірал 1В» та Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» було укладено договір про відкриття та обслуговування особового рахунку НОМЕР_1 шляхом підписання між сторонами Анкети-заяви клієнта юридичної особи-резидента про приєднання до умов і правил надання банківських послуг.

Анкета-заява підписана Головою правління ОСББ «Адмірал 1В» ОСОБА_1 .

До вказаного рахунку Банком було видано карту «Ключ до рахунку» № НОМЕР_4 .

23.05.2022 після блокування операцій по банківському рахунку ОСББ за картою № НОМЕР_4 , ОСОБА_1 звернувся до відділення Банку для перевипуску картки-ключа до банківського рахунку та цього ж дня йому було видано нову карту «Ключ до рахунку» № НОМЕР_5 .

Отже враховуючи, що списання коштів відбулось з карткового рахунку після перевипуску картки-ключа та блокування попередніх операцій, саме на АТ «ПриватБанк» покладений обов`язок як обслуговуючого банку рахунку клієнта, здійснювати захист від стороннього доступу до рахунку та несанкціонованого списання коштів з рахунку свого клієнта.

Поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури визначено Законом України «Про платіжні послуги».

Згідно положень статей 67, 68 Закону «Про платіжні послуги» надавачі платіжних послуг зобов`язані запровадити систему захисту інформації, що має забезпечувати безперервний захист інформації про виконання платіжних операцій та індивідуальної облікової інформації на всіх етапах її формування, обробки, передавання та зберігання. Система захисту інформації має забезпечувати цілісність, конфіденційність, доступність та простежуваність інформації, що формується, обробляється, передається та зберігається під час виконання платіжних операцій, відповідно до вимог, встановлених нормативно-правовими актами Національного банку України. Надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати встановлені законодавством вимоги щодо захисту інформації. У разі виявлення порушень законодавства щодо захисту інформації, що містять ознаки вчинення злочину, надавачі платіжних послуг зобов`язані повідомити про це відповідні правоохоронні органи.

Електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів.

Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій).

Надавачі платіжних послуг зобов`язані розробити та застосовувати елементи посиленої автентифікації, які мають бути незалежними, щоб виявлення факту несанкціонованого доступу до одного захищеного елемента або його розголошення не загрожувало надійності інших елементів, а також запровадити заходи із забезпечення захисту конфіденційності даних автентифікації.

Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача.

Отже, відповідач мав застосовувати посилену автентифікацію платника з метою уникнення несанкціонованого доступу та списання з рахунку коштів клієнта банку, якщо насправді таке несанкціоноване списання відбулось.

Згідно зі статтею 42 Закону України «Про платіжні послуги» (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), надавач платіжних послуг платника зобов`язаний отримати згоду платника на виконання кожної платіжної операції, крім випадків, передбачених цим Законом. Порядок надання згоди на виконання платіжної операції визначається договором між платником та надавачем платіжних послуг платника. Платіжна операція вважається акцептованою після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника на виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо інше не передбачено цим Законом. Надавач платіжних послуг платника за виконання неакцептованих платіжних операцій несе відповідальність, передбачену цим Законом. Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій) може бути надана платником надавачу платіжних послуг платника особисто, через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції або через отримувача. Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій) може бути відкликана платником у будь-який час, але не пізніше настання моменту безвідкличності платіжної інструкції відповідно до цього Закону. У разі відкликання згоди на виконання платіжної операції така платіжна операція вважається неакцептованою. У разі відкликання згоди на виконання пов`язаних між собою платіжних операцій такі подальші виконані платіжні операції вважаються неакцептованими. Форма та порядок надання розпорядження платника про відкликання згоди на виконання платіжної операції визначаються договором між платником та надавачем платіжних послуг платника. Надавач платіжних послуг платника зобов`язаний фіксувати в операційно-обліковій системі час отримання згоди платника на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій), а також розпорядження платника про відкликання згоди на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій).

Тобто, положеннями вказаного Закону саме на відповідача покладена відповідальність щодо отримання згоди платника при виконанні платіжної операції, та покладений обов`язок ідентифікації та верифікації клієнта, а також - захисту від несанкціонованого доступу до рахунків клієнтів сторонніх осіб.

Тобто саме АТ КБ «ПРИВАТБАНК», як обслуговуючий банк рахунку клієнта, зобов`язаний здійснити захист від стороннього доступу до рахунку та несанкціонованого списання коштів з рахунку свого клієнта, так і отримання згоди клієнта на здійснення платежу/переведення коштів.

Статтею 86 Закону України «Про платіжні послуги» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено відповідальність надавачів платіжних послуг під час виконання платіжних операцій.

Надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків зобов`язаний на запит користувача, якого він обслуговує, невідкладно вжити заходів для отримання всієї наявної у надавача платіжних послуг інформації про платіжну операцію та надати її користувачу без стягнення плати (ч.ч. 1-4).

У разі виконання помилкової платіжної операції на рахунок неналежного отримувача надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення помилки переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції отримувачу, а також сплатити йому пеню в розмірі 0,1 відсотка суми простроченого платежу за кожний день прострочення від дня завершення помилкової платіжної операції до дня переказу коштів на рахунок отримувача, але не більше 10 відсотків суми платіжної операції. ( ч.9).

У разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення неналежного платника (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника та сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку коштів за помилковою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди) (ч. 10).

Надавачі платіжних послуг, що обслуговують платників, несуть перед ними відповідальність за неакцептованими платіжними операціями. У разі виконання неакцептованої платіжної операції надавач платіжних послуг зобов`язаний негайно після виявлення факту виконання неакцептованої платіжної операції або після отримання повідомлення платника (залежно від того, що відбувалося раніше) повернути за рахунок власних коштів суму неакцептованої платіжної операції на рахунок платника, а також сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку платника коштів за неакцептованою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану неакцептовану платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). (ч.12).

Якщо всупереч наданого ініціатором розпорядження про відкликання платіжної інструкції суму платіжної операції списано з рахунку платника та переказано отримувачу, надавач платіжних послуг платника зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення платника (залежно від того, що відбулося раніше) повернути за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок платника та сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку платника коштів за платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок платника. (ч.13).

З аналізу вказаних норм, можна зробити висновок, що саме надавач платіжних послуг з обслуговування рахунку ( в даному випадку АТ КБ «ПРИВАТБАНК») несе передбачену цим Законом відповідальність перед користувачем за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій, ініційованої через надавача платіжних послуг платіжної операції.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі.

Відповідно до п. 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Згідно з пунктом 2 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення № 705) (чинне на час виникнення спірних правовідносин), 2. емітент зобов`язаний надавати ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу, лише держателю електронного платіжного засобу.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем; реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством України для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банку. Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій.

Відповідно до п. 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.

Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. (п. 6 розділу VI Положення № 705).

Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором.

Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. (п. п. 7, 8 розділу VI Положення № 705).

За умовами п. 9 вказаного Положення користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Строки встановлення емітентом правомірності переказу та повернення на рахунок користувача попередньо списаного неналежного переказу визначені пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».

Пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що на час встановлення ініціатора та правомірності переказу, але не більше ніж впродовж дев`яноста календарних днів, емітент має право не повертати на рахунок неналежного платника суму попередньо списаного неналежного переказу. У разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

У постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 686/17744/21 вказано, що встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

У постановах Верховного Суду: від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16 (провадження № 61-17629св18), від 24 липня 2019 року у справі № 753/16954/16-ц (провадження № 61-24323св18), від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877св19), від 21 квітня 2021 року у справі № 751/6050/18 (провадження № 61-18544св19), від 07 липня 2021 року у справі № 370/476/16 (провадження № 61-10242св20), від 17 грудня 2021 року у справі № 263/3704/19 (провадження № 61-1799св21) від 13 червня 2022 року у справі № 587/586/21 (провадження № 61-19319св21), від 24 січня 2024 року у справі № 758/14517/18 (провадження № 61-12347св23) викладені правові висновки про те, що сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності.

Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13 лютого 2025 року у справі № 947/24403/23 (провадження № 61-14332св24).

Судом установлено, що 22.05.2022 в мобільний додаток «Вайбер» (VIBER) ОСОБА_1 почали надходити смс-повідомлення про здійснення успішних транзакцій з картки ключа, що належить ОСББ.

22.05.2022 ОСОБА_1 , виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив Банк про те, що він не проводив платежів.

Банком були заблоковані операції по банківському рахунку ОСББ як підозрілі, про що ОСОБА_1 отримав відповідне повідомлення у мобільний додаток «Приват24».

23.05.2022 ОСОБА_1 звернувся до відділення Банку для перевипуску картки-ключа до банківського рахунку та цього ж дня йому було видано нову карту «Ключ до рахунку» № НОМЕР_5 .

Після отримання нової картки-ключа із банківського рахунку ОСББ «Адмірал 1В» були списані грошові кошти у розмірі 147939,70 грн декількома транзакціями.

Позивач звернувся із заявою про вчинення злочину до Святошинського УП ТУ НП у м. Києві, про що останніми 25.05.2022 були внесені відомості по заяві ОСОБА_1 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та відкрите кримінальне провадження № 0000822 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України (Шахрайство).

ОСББ «Адмірал 1В» було визнано у якості потерпілого у кримінальному провадженні № 0000822 від 26.05.2022.

Після виявлення факту безпідставного списання коштів невідомими особами, ОСОБА_1 звертався до Банку із заявами від 30.05.2022 та від 28.06.2022 щодо повернення безпідставно списаних коштів, проте листами від 06.06.2022 №20.1.0.0.0/7-220531/10249 та від 06.07.2022 №20.1.0.0.0/7- 220706/8488 Банк відмовив.

Листом від 25.04.2023 № 20.1.0.0.0/7-230418/22403 Банк повідомив, що власником рахунку НОМЕР_6 та НОМЕР_2 є AT КБ «ПРИВАТБАНК».

Листом від 25.10.2024 № 20.1.0.0.0/7-240926/5742 Банк повідомив, що рахунок НОМЕР_2 є транзитним рахунком Банку. Рахунок НОМЕР_6 є внутрішньобанківським рахунком, на який зараховуються суми комісій за операціями, проведеними клієнтами. На вказаний рахунок були зараховані комісії за проведення вказаних у зверненні переказів відповідно до встановлених у Банку тарифів.

Таким чином, після виявлення факту платіжних операцій, які він не виконував, ОСОБА_1 вчинив дії, передбачені пунктами 5, 6 розділу VI Положення № 705 щодо повідомлення емітента.

В свою чергу, банк не довів належними та допустимими доказами, що ОСОБА_1 як Голова правління ОСББ своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номеру або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Враховуючи недоведеність вчинення ОСОБА_1 певних дій чи бездіяльності, спрямованих на сприяння втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені, суд відхиляє доводи банку про те, що ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, оскільки в даній справі повідомлення позивачем банку про несанкціоноване списання коштів було здійснене одразу після здійснення відповідних транзакцій, а доказів про те, що вони були проведені саме ним матеріали справи не містять.

У постанові від 27.11.2024 у справі №190/2037/23 Верховний Суд виснував, що «саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними; поза увагою судів залишилось те, що сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для настання несприятливих наслідків для споживача; суди не встановили, що банк належними та допустимими доказами підтвердив, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції щодо перерахування грошових коштів з її карткового рахунку, оскільки переказ коштів, розміщених на картковому рахунку позивачки було здійснено без використання платіжної карти; суди не встановили і банк не довів, що перекази коштів з рахунку ОСОБА_1 відбулося за її розпорядженням. Виявивши безпідставні перекази коштів, позивачка повідомила про цей факт банк та звернулася до правоохоронних органів. За таких обставин суди зробили помилковий висновок про відмову у задоволенні позову».

З аналізу вищевказаних норм та правових висновків Верховного Суду належить визнати, що обов`язок з доказування та доведення, що саме дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції - покладено саме на банк який обслуговує рахунок клієнта з якого здійснено несанкціоноване списання.

Обов`язок дотримання відповідачем вимог законодавства покладається саме на нього, як на надавача послуг клієнту з рахунку якого здійснено несанкціоноване списання, оскільки саме відповідача було повідомлено про несанкціонований доступ до рахунку клієнта та списання грошових коштів, то в такому випадку, виходячи з вище викладеного, належним відповідачем є саме АТ КБ «ПРИВАТБАНК», так як користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, а відповідач не здійснив належної перевірки ініційованого платіжного документу, не встановив дійсність підпису ініціатора, цілісність, не перевірив згоди клієнта не забезпечив безпеку рахунку клієнта.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Всупереч вказаним вимогам відповідач не довів суду та не спростував належними та допустимими засобами доказування факту безпідставного списання коштів у сумі 147 939,70 грн.

За таких підстав, позовна вимога щодо зобов`язання банка повернути ОСББ «Адмірал 1В» кошти в сумі 147 939,70 грн підлягає задоволенню в повному обсязі.

Доводи відповідача щодо закриття провадження у справі, оскільки спір у даному випадку виник між банком та фізичною особою ОСОБА_1 , є безпідставними та спростовуються матеріалами справи.

Зокрема, матеріали справи містять анкету-заяву клієнта юридичної особи-резидента про приєднання до умов і правил надання банківських послуг, в якій ОСОБА_1 зазначений як основний керівник підприємства з правом фінансового підпису (Голова правління ОСББ).

Суд зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

З приводу висвітлення всіх доводів суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

А отже решта доводів та доказів наданих сторонами спору на обґрунтування своїх вимог і заперечень судом відхиляються, як такі, що не мають значення для правильного вирішення спору.

Приписами частини 1 статті 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи приписи пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України, суд покладає витрати по сплаті судового збору на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк (01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д, ) повернути Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1В» (03179, місто Київ, вул. Ушакова Миколи, будинок 1В, ) кошти в сумі 147 939 (сто сорок сім тисяч дев`ятсот тридцять дев`ять) грн 70 коп. шляхом відновлення їх на банківському рахунку НОМЕР_1 .

3. Стягнути з Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк (01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д, ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Адмірал 1В» (03179, місто Київ, вул. Ушакова Миколи, будинок 1В, ) судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З повним текстом рішення можна ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 08.10.2025

Суддя Владислав ДЕМИДОВ