УХВАЛА

м. Київ

13.10.2025Справа № 910/13389/24

За позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Куенка"

та до Комунального підприємства "Правочин" Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області

третя особа, , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кварацхелія Нато Несторівна

про визнання недійсним рішення та припинення юридичної особи

Суддя Васильченко Т.В.

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Куенка» (далі - відповідач 1) та Комунального підприємства «Правочин» Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області (далі - відповідач 2) про визнання недійсним рішення та припинення юридичної особи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10.06.2019 державним реєстратором Комунального підприємства «Правочин» Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області було проведено державну реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «Куенка», засновником та керівником якої вказано позивача. Однак, як стверджує останній жодних правовстановлюючих документів щодо реєстрації відповідача-1, як засновник та керівник не підписував, як і не приймав спірного рішення про заснування компанії, відтак, оскільки позивач не мав відповідного волевиявлення на реєстрацією відповідача-1, в тому числі прийняття рішення №1 від 27.05.2019, то останнє слід вважати фіктивним та недійсним в силу закону, а створену юридичну особу необхідно припинити, шляхом її ліквідації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.11.2024 відкрито провадження у справі №910/13389/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

У судовому засіданні 21.01.2025 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, зокрема, про залучення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кварацхелію Нато Несторівну в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів, та про відкладення підготовчого засідання у справі.

У судовому засіданні 07.10.2025, виходячи з того, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи для розгляду по суті на 18.11.2025.

У той же час, ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2025 у справі №910/13389/24, в порядку ст. 120 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи було повідомлено про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи для розгляду по суті на 18.11.2025.

Водночас, судом встановлено, що під час оформлення вказаної ухвали було допущено технічну описку, а саме помилково зазначено: «Повний текст ухвали складено та підписано 10.10.2025», замість: «Повний текст ухвали складено та підписано 09.10.2025».

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду. В даному випадку, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущеної під час оформлення ухвали Господарського суду міста Києва від 09.10.2025, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

У даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті ухвали Господарського суду міста Києва від 09.10.2025 у справі №910/13389/24, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену в ухвалі Господарського суду міста Києва від 09.10.2025 у справі №910/13389/24.

2. В ухвалі Господарського суду міста Києва від 09.10.2025 у справі №910/13389/24 «Повний текст ухвали складено та підписано 10.10.2025», замінити на: «Повний текст ухвали складено та підписано 09.10.2025».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва від 09.10.2025 у справі №910/13389/24.

4. Ухвала набирає законної сили 13.10.2025 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

СуддяТ.В. Васильченко