ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

09.10.2025м. ДніпроСправа № 904/5676/25

за позовом Акціонерного товариства "ОКСІ БАНК", м. Львів

до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕДРІКА", м. Дніпро

відповідача-2 ОСОБА_1 , м. Кам`янське, Дніпропетровська обл.,

відповідача-3 ОСОБА_2 , м. Київ

про стягнення заборгованості за кредитним договором

Суддя Золотарьова Я.С.

ВСТАНОВИВ:

07.10.2025 Акціонерне товариство "ОКСІ БАНК" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕДРІКА", відповідача-2 ОСОБА_1 , відповідача-3 ОСОБА_2 і просить суд:

- стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕДРІКА", ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства "ОКСІ БАНК" заборгованість за Договором про надання овердрафту №39/23-О від 31.10.2023 у розмірі 4 646 192,94 грн, що складається з заборгованості по простроченому кредиту 3 986 866,67 грн.; заборгованості по прострочених процентах 659 326,27 грн.

- покласти на відповідачів витрати зі сплати судового збору.

Разом із позовом позивачем подана заява про забезпечення позову, в якій просить суд:

- накласти арешт в межах суми позову на всі відкриті в усіх банківських установах рахунки ТОВ «ЕДРІКА» (ідентифікаційний код 44763607), яка складає, крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1

Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

- накласти арешт в межах суми позову на всі відкриті в усіх банківських установах рахунки фінансового поручителя ОСОБА_1

(РНОКПП НОМЕР_1 ). яка складає, крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

- накласти арешт в межах суми позову на всі відкриті в усіх банківських установах рахунки фінансового поручителя ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ). яка складає, крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які

заборонено законом.

- заборонити виїзд за межі України фінансовому поручителю ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) - як захід, спрямований на запобгання ухиленню від виконання взятих на себе фінансових зобов?язань.

- заборонити виїзд за межі України фінансовому поручителю ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) - як захід, спрямований на запобігання ухиленню від виконання взятих на себе фінансових зобов?язань.

- заборонити ТОВ «ЕДРІКА» (ідентифікаційний код 44763607) здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо зміни засновників, керівного складу, адреси місця знаходження підприємства до моменту повного погашення заборгованості за Кредитним договором.

- накласти арешту в межах суми позову на майно та активи Позичальника - ТОВ «ЕДРІКА», що можуть бути використані для виконання зобов?язань за Кредитним договором.

- накласти арешт в межах суми позову на майно та активи фінансового поручителя ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), що можуть бути використані для виконання зобов?язань за Кредитним договором.

- накласти арешт в межах суми позову на майно та активи фінансового поручителя ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що можуть бути використані для виконання зобов?язань за Кредитним договором.

Заява обґрунтована тим, що позивач у цій справі має намір захистити свої права, порушені внаслідок невиконання зі сторони відповідача-1, як позичальника та відповідачів-2,3 як поручителів своїх договірних зобов`язань, що в свою чергу призвело до утворення боргу на суму 4 646 192,94 грн.

На думку позивача невжиття заходів забезпечення позову суттєво ускладнить виконання рішення суду в цій справі у разі задоволення позову.

Позивач неодноразово письмово звертався до позичальника та поручителів з пропозиціями/вимогами погасити наявну прострочену кредитну заборгованість та сплатити банку прострочені проценти за користування кредитними коштами, проте вимоги банку щодо сплати кредитної заборгованості ні позичальником, ані поручителем виконані не були.

Крім того позивач зазначає, що протягом 2025 року в діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Едріка" неодноразово здійснювалися зміни у відомостях, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, зокрема зміни керівника та місцезнаходження товариства.

08.10.2025 відповідач-2 подав заперечення на заяву про забезпечення позову, в якій просив відмовити у її задоволенні в частині заборони виїзду за межі України фінансовому поручителю ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) - як захід, спрямований на запобгання ухиленню від виконання взятих на себе фінансових зобов?язань.

Розглянувши заяву позивача про забезпечення позову, суд зазначає таке.

Щодо накладення арешту в межах суми позову на грошові кошти та майно відповідача-1,2,3, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 Господарського процесуального кодексу України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності з частиною 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб (п.1).

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №910/9498/19, від 17.09.2020 у справі №910/72/20, від 15.01.2021 у справі №914/1939/20, від 16.02.2021 у справі №910/16866/20, від 15.04.2021 у справі №910/16370/20, від 24.06.2022 у справі №904/3783/21, від 26.09.2022 у справі №911/3208/21.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (у тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом ( частини 3 ст. 13 ГПК України ).

Частиною 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків від заборони відповідачу/іншим особам здійснювати певні дії (постанова Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №910/4669/21).

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами.

АТ «ОКСІ БАНК» неодноразово письмово зверталось до Позичальника та фінансових Поручителів (Відповідача 2 та Відповідача 3) з пропозиціями/вимогами погасити наявну прострочену кредитну заборгованість та сплатити Банку прострочені проценти за користування кредитними коштами, що підтверджується наданими позивачем доказами.

В процесі операційної діяльності Банком було виявлено зміну у складі засновника, директора та адреси місцезнаходження Позичальника, про що листом від 31.07.2025 року (вих. N?1030-666/БТ) та листом від 13.08.2025 року вих. N?1030-697/БТ) та від 14.08.2025 року (вих. N?1030-700/БТ) АТ «ОКСІ БАНК неодноразово зверталося до ТОВ «ЕДРІКА» (ідентифікаційний код 44763607, далі - «Позичальник») у зв`язку з встановленням 30.07.2025 року, 13.08.2025 року та 14.08.2025 року фактів змін у структурі власності та реєстраційних даних Позичальника про які він не повідомив Банк, а саме:

- зміни засновника, власника частки у статутному капіталі та/або кінцевого бенефіціарного власника;

- зміни директора;

- зміни адреси місцезнаходження Позичальника;

- не одноразові зміни адреси місцезнаходження Позичальника.

30.07.2025 вдбулась зміна у складі засновників відповідача-1 та 31.07.2025 відбулась зміна місцезнаходження відповідача-1.

Суд зазначає, що заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову (аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі № 910/12404/21).

Верховний Суд неодноразово наголошував (у т.ч. в постановах від 09.12.2020 у справі №910/9400/20, від 21.12.2020 у справі №910/9627/20) на необхідності конкретизації заходів забезпечення позову в аспекті співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.06.2022 у справі № 908/2382/21 дійшов висновку про необхідність відступити від висновків щодо застосування, зокрема, статті 137 Господарського процесуального кодексу України про неможливість накладення арешту на (нерухоме) майно відповідача в порядку забезпечення позову про стягнення коштів, викладених у низці постанов Верховного Суду.

Подібні висновки про те, що у справах, де предметом спору є стягнення грошових коштів, накладення арешту на нерухоме майно є належним видом забезпечення позову, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18.

За умови неможливості встановити достатність чи недостатність грошових коштів, що належать майбутньому відповідачу і знаходяться на всіх його рахунках в усіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, для задоволення вимог про стягнення 4 646 192,94 грн доцільно буде накласти арешт на майно відповідача саме у межах суми, яка була б достатньою для такого стягнення у випадку недостатності арештованих грошових коштів, тобто лише в межах різниці між сумами ціни позову та арештованих грошових коштів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Центрального апеляційного господарського суду від 07.05.2025 у справі №904/620/25.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає заявлені Акціонерним товариством "ОКСІ БАНК" заходи забезпечення позову в частині накладення арешту в межах суми позову на грошові кошти та майно відповідача-1,2,3, обґрунтованими, адекватними та співмірними із позовними вимогами та такими, що забезпечують збалансованість інтересів сторін.

Щодо заборони виїзду за межі України відповідачу2,3, суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 313 Цивільного кодексу України фізична особа має право на свободу пересування. Фізична особа, яка досягла шістнадцяти років, має право на вільний самостійний виїзд за межі України. Фізична особа може бути обмежена у здійсненні права на пересування лише у випадках, встановлених законом.

Закон України "Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України" регулює порядок здійснення права громадян України на виїзд і в`їзд в Україну, порядок оформлення документів для зарубіжних поїздок, визначає випадки тимчасового обмеження права громадян на виїзд з України і встановлює порядок розв`язання спорів у цій сфері.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 6 Закону України "Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України" право громадянина України на виїзд з України може бути тимчасово обмежено у випадках, коли він ухиляється від виконання зобов`язань, покладених на нього судовим рішенням або рішенням інших органів (посадових осіб), що підлягає примусовому виконанню в порядку, встановленому законом, - до виконання зобов`язань або сплати заборгованості зі сплати аліментів.

Свобода пересування гарантована статтею 2 Протоколу №4 до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, яка передбачає, що кожен є вільним залишати будь-яку країну, включно зі своєю власною. При чому, на здійснення цього права не можуть бути встановлені жодні обмеження, крім тих, що передбачені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної чи громадської безпеки, для підтримання публічного порядку, запобігання злочину, для захисту здоров`я чи моралі або з метою захисту прав і свобод інших осіб (частина третя наведеної статті Протоколу №4 до Конвенції).

У справі "Гочев проти Болгарії" від 26.11.2009, Європейський суд з прав людини сформулював загальні стандарти щодо права на свободу пересування, зазначивши, що таке обмеження має відповідати одразу трьом критеріям: по-перше, має ґрунтуватися на законі, по-друге, переслідувати одну з легітимних цілей, передбачених у частині третій статті 2 Протоколу №4 до Конвенції, і по-третє, знаходитися в справедливому балансі між правами людини та публічним інтересом (тобто бути пропорційним меті його застосування).

Відтак, суд не в праві обмежувати права ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) на свободу пересування шляхом заборони виїзду за межі України, оскільки підстави, передбачені пунктом 5 частини першої статті 6 вищезазначеного Закону відсутні. Тому заява про забезпечення позову в цій частині не підлягає задоволенню.

Щодо заборони ТОВ «ЕДРІКА» (ідентифікаційний код 44763607) здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо зміни засновників, керівного складу, адреси місця знаходження підприємства до моменту повного погашення заборгованості за Кредитним договором, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов може бути забезпечений, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 910/9498/19, від 17.09.2020 у справі № 910/72/20, від 15.01.2021 у справі № 914/1939/20, від 16.02.2021 у справі № 910/16866/20, від 15.04.2021 у справі № 910/16370/20, від 24.06.2022 у справі № 904/3783/21, від 26.09.2022 у справі № 911/3208/21 тощо.

Суд звертає увагу на те, що захід забезпечення позову у вигляді заборони ТОВ «ЕДРІКА» вчиняти будь-які (а не конкретні) реєстраційні дії є неспівмірним з позовними вимогами. Також позивач не зазначив в чому саме полягає необхідність заборонити вчиняти будь-які, а не конкретні реєстраційні дії відповідачу - 1, тобто в цій частині заява є необгрунтованою. Крім того, позивачем не доведено, яким чином вчинення відповідачем - 1 реєстраційних дій пов`язано з предметом спору.

Тому в цій частині заява про забезпечення позову також задоволенню не підлягає.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що з метою забезпечення реального захисту прав та інтересів позивача у майбутньому, з урахуванням принципу співмірності із заявленими позивачем вимогами, заява позивача про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

Вжиття заходів забезпечення позову у вказаний спосіб (арешт в межах суми позову на грошові кошти та майно) спрямоване виключно на збереження існуючого становища до прийняття рішення у цій справі та на ефективний захист порушених прав та інтересів заявника у випадку задоволення поданого позову.

До суду пропозицій від відповідача щодо зустрічного забезпечення позову не надходило.

Частинами 1 та 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Акціонерного товариства "ОКСІ БАНК" про вжиття заходів забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт в межах суми позову на всі відкриті в усіх банківських установах рахунки ТОВ «ЕДРІКА» (ідентифікаційний код 44763607), яка складає 4 646 192,94 грн, крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

Накласти арешт в межах суми позову на всі відкриті в усіх банківських установах рахунки фінансового поручителя ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) яка складає 4 646 192,94 грн, крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

Накласти арешт в межах суми позову на всі відкриті в усіх банківських установах рахунки фінансового поручителя ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ). яка складає 4 646 192,94 грн, крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які

заборонено законом.

Накласти арешт в межах суми позову (4 646 192,94 грн) на майно та активи Позичальника - ТОВ «ЕДРІКА», що можуть бути використані для виконання зобов?язань за Кредитним договором.

Накласти арешт в межах суми позову (4 646 192,94 грн) на майно та активи фінансового поручителя ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), що можуть бути використані для виконання зобов?язань за Кредитним договором.

Накласти арешт в межах суми позову (4 646 192,94 грн) на майно та активи фінансового поручителя ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що можуть бути використані для виконання зобов?язань за Кредитним договором.

В задоволенні заяви про забезпечення позову в іншій частині відмовити.

Стягувач: Акціонерне товариство "ОКСІ БАНК" (79019, м. Львів, вул. Газова, 17; ідентифікаційний код 09306278).

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕДРІКА" (49000, м. Дніпро, вул. робоча, 79; ідентифікаційний код 44763607).

Боржник: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).

Боржник: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 09.10.2025.

Ухвала, як виконавчий документ, може бути пред`явлена до примусового виконання до 10.10.2028 включно.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Я.С. Золотарьова