ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/486/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді Романюк Ю.Г., при секретарі судового засідання Редько К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Острозької міської ради третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління містобудування архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії

у судове засідання з`явились представники сторін:

позивача: Ковальський Тарас Богданович (в режимі ВКЗ);

відповідача: Курілова Іванна Олександрівна (в залі суду);

третьої особи: не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Заяви і клопотання сторін, процесуальні рішення.

29.05.2025 ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до Острозької міської ради, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність органу приватизації Острозької міської ради щодо незатвердження та неопублікування протоколу електронних торгів;

- зобов`язати орган приватизації Острозьку міську раду протягом 10 робочих днів з дати набрання законної сили рішенням суду у даній справі затвердити та завантажити в систему електронних торгів підписаний ОСОБА_1 та оператором електронного майданчику ПП "Фірма "СОМГІЗ" протокол про результати електронного аукціону щодо продажу об`єкта малої приватизації: незавершеного будівництва 8-ми квартирного житлового будинку, загальною площею 356,2 м2 за адресою: АДРЕСА_1 який відбувся 23.04.2025 і в якому ОСОБА_1 став переможцем, як один учасник.

Ухвалою від 01.04.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, запропоновано заявнику у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду зазначення щодо наявності у сторін справи або у іншої особи усіх оригіналів письмових доказів, які додано до позовної заяви; подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 4 844,80 грн. Також:

- позивачу запропоновано надати суду пояснення яким чином рішення суду у цій справі може вплинути на права та обов`язки Відділу комунального майна Управління містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради, а також, чи має Відділ самостійні вимоги і на чиїй стороні слід його залучити;

- відповідачу запропоновано протягом 3 днів з дня отримання пояснень позивача - надати свою правову позицію щодо необхідності залучення третьої особи.

10.06.2025 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, згідно якої позивач:

- сплатив судовий збір, як за 2 позовні вимоги немайнового характеру, проте просить 2 422,40 грн - повернути як надмірно сплачені, вважаючи 2-угу позовну вимогу щодо зобов`язання органу приватизації вчинити певні дії похідною від основної - визнати протиправною бездіяльність органу приватизації;

- зазначив щодо наявності у сторін оригіналів письмових доказів;

- Відділ комунального майна Управління містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради вважає за доцільне залучити до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, оскільки Відділ є організатором спірного аукціону.

З матеріалів заяви судом встановлено, що позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

13.06.2025 від Острозької міської ради надійшли письмові пояснення, згідно яких Рада зазначила про неможливість залучення Відділу комунального майна Управління містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради до участі у справі у якості третьої особи, позаяк Відділ не є юридичною особою.

Ухвалою від 16.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 29.07.2025. Залучено Управління містобудування архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради (пр.Незалежності, будинок 14, м. Острог, Рівненський р-н, Рівненська обл., Україна, 35800, ) до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача. Запропоновано сторонам подати заяви по суті спору та встановлено процесуальні строки для подання таких заяв. Запропоновано третій особі надати суду письмові пояснення по суті спору з наданням доказів їх надіслання іншим учасникам справи.

01.07.2025 від відповідача надійшов відзив.

01.07.2025 від третьої особи надійшли письмові пояснення.

16.07.2025 від відповідача надійшло повідомлення про неотримання позивачем відзиву та про долучення доказів повторного направлення відзиву на адресу ОСОБА_1 .

У судовому засіданні 29.07.2025 представник позивача повідомив про неотримання відзиву на позовну заяву і пояснень третьої особи та просив надати можливість підготувати власну відповідь.

Ухвалою від 29.07.2025, з метою надання усім сторонам можливості скористатися правами, наданими ГПК України, суд відклав попереднє засідання на 12.08.2025.

31.07.2025 від позивача надійшло клопотання про поновлення пропущеного процесуальний строк, встановлений ухвалою про відкриття провадження від 16.06.2025, для подання відповіді на відзив на позовну заяву (одночасно долучивши її до матеріалів справи).

31.07.2025 від позивача надійшло клопотання про зміну предмета позову. Позивач Доповнює предмет позову вимогою про обов`язок Острозької міської ради прийняти рішення про викуп спірної будівлі, опублікувати та просить визнати бездіяльність органу приватизації в цій частині - протиправною.

04.08.2025 від відповідача надійшли заперечення на заяву про зміну предмета позову.

05.08.2025 від позивача надійшли додаткові пояснення, в яких ОСОБА_1 зазначає, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

06.08.2025 від відповідача надійшла заява, якою додатково аргументовано правову позицію Острозької міської ради щодо відсутності підстав для задоволення позову.

07.08.2025 від відповідача надійшли додаткові пояснення до заперечення на заяву про зміну предмету позову.

Ухвалою від 12.08.2025 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання відповіді на відзив - відмовлено. Визнано поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку на звернення з відповіддю на відзив, прийняти відповідь на відзив і долучити її до матеріалів справи, подальший розгляд якої проводити з урахуванням даної заяви по суті спору. Прийняти заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову. Подальший розгляд справи проводити із врахуванням заяви про зміну предмету позову.

Також ухвалою від 12.08.2025 запропоновано відповідачу і третій особі протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати суду письмові пояснення по суті спору із врахуванням заяви про зміну предмету позову (уточненої позовної заяви про збільшення позовних вимог). Продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 15.09.2025, включно. Відкладено підготовче засідання на 26.08.2025.

21.08.2025 від Острозької міської ради надійшли додаткові пояснення з урахуванням зміни предмету позову.

Ухвалою від 26.08.2025 підготовче провадження у справі закрито. Постановлено призначити справу до розгляду по суті на 09.09.2025.

Процесуальні дії у судовому засіданні з розгляду справи по суті.

У судовому засіданні 09.09.2025 суд перейшов до розгляду справи по суті та оголосив перерву до 30.09.2025. Ухвалою від 09.09.2025 постановлено провести судове засідання із представником позивача Ковальським Т.Б. в режимі відеоконференції.

30.09.2025 будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду справи, третя особа не забезпечила явку у судове засідання уповноваженого представника.

Як вбачається, 16.07.2025 від третьої особи надійшла заява про розгляд справи без участі представника Управління містобудування архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради.

Згідно з ч. 3 ст. 196 ГПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Зважаючи на те, що явка представників учасників справи у судове засідання не визнавалася обов`язковою та з огляду на наявність вказаної заяви третьої особи, суд дійшов висновку про можливість проведення судового засідання з розгляду справи по суті без участі представника Управління містобудування архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради.

Присутні в судовому засіданні з розгляду справи по суті представники сторін підтримали свої правові позиції, викладені в заявах по суті спору та письмових поясненнях.

Стислий виклад позиції позивача.

Позивач в обгрунування позовних вимог вказує, що брав участь в електронному аукціоні з продажу об`єкта малої приватизації незавершеного будівництва 8-квартирного житлового будинку у с. Оженин Рівненського району.

ОСОБА_1 виконав усі необхідні умови участі в аукціоні, подав документи, сплатив внесок та став єдиним учасником торгів, запропонувавши ціну 70 000 грн без ПДВ. Попри це, організатор аукціону та відповідний орган приватизації не виконали обов`язки, передбачені законодавством та умовами проведення аукціону: не підписали протокол торгів, не прийняли рішення про викуп об`єкта, не опублікували відповідне рішення та не надали обґрунтування відмови. Внаслідок цього аукціон було формально визнано таким, що не відбувся.

Позивач вважає такі дії організатора протиправними та порушенням його прав як учасника аукціону, оскільки були порушені встановлені законодавством процедури затвердження результатів торгів та прийняття рішення про викуп.

Стислий виклад позиції відповідача та третьої особи.

Острозька міська рада та Управління містобудування архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради заперечують проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Острозька міська рада як орган приватизації, скористалася своїм дискреційним повноваженням та не приймала рішення про приватизацію шляхом викупу ОСОБА_1 , як єдиним учасником аукціону, об`єкта малої приватизації незавершеного будівництва 8-ми квартирного будинку. Обов`язку приймати рішення, а потім підписувати і опубліковувати протокол аукціону в Острозької міської ради не було, адже в аукціоні взяв участь лише однин учасник. Пункт 75 Порядку (№432) та ч.13 ст.15 Закону «Про приватизацію державного та комунального майна» , надає органу приватизації право вибору щодо прийняття рішення про викуп на власний розсуд. Електронний аукціон не відбувся. Закон і Порядок проведення електронних аукціонів передбачають, що непідписання протоколу та відсутність рішення про викуп у такій ситуації не створює негативних наслідків для учасника аукціону, а сплачений реєстраційний внесок не є збитком.

В той же час оскільки, незавершене будівництво 8-ми квартирного житлового будинку не було продано на аукціоні, та у зв`язку з виникненням необхідності у використання його для потреб громади Острозькою міською радою було прийнято рішення «Про виключення об`єкта нерухомого майна з переліку об`єктів комунальної власності Острозької міської територіальної громади, що підлягають приватизації. Тому зазначений об`єкт більше не підлягає приватизації.

Фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються аргументи позивача та заперечення відповідача, враховуючи правову позицію третьої особи, об`єктивно оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне.

Рішенням Острозької міської ради від 23.02.2024 № 1454 "Про затвердження переліку об`єктів малої приватизації комунальної власності Острозької міської територіальної громади, що підлягають приватизації шляхом продажу на аукціонах" затверджено перелік об`єктів приватизації з поміж іншого «Об`єкта приватизації - незавершеного будівництва 8-ми квартирного житлового будинку, загальною площею 356,2 м2 за адресою: АДРЕСА_1 .

13.03.2025 на засіданні аукціонної комісії з продажу об`єктів малої приватизації комунальної власності Острозької міської територіальної громади було вирішено наступні питання:

1. Визначено стартову ціну об`єкта малої приватизації незавершеного будівництва 8-ми квартирного житлового будинку, загальною площею 356,2 м2 за адресою: Рівненська обл., Рівненський р-н, с. Оженин, вул. Шкільна, 2-з (далі - Об`єкт приватизації);

2. Розроблено умов продажу Об`єкта приватизації.

3. Розроблено інформаційного повідомлення про проведення аукціону продажу Об`єкта приватизації.

Вказане підтверджуються Протоколом засідання № 6 від 13.03.2025 аукціонної комісії для продажу об`єкта малої приватизації та додатком №2 до протоколу засідання, які в подальшому були затвердженні рішенням Острозької міської ради №2295 від 28.03.2025.

На виконання рішення Острозької міської ради №2295 від 28.03.2025- відділ комунального майна Управління містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради (далі - організатор) опублікував 05.04.2025 інформаційне повідомлення в електронній торговій системі та призначив аукціон на 24.04.2025 (аукціон без умов та аукціон із покроковим зниженням стартової Голанський аукціон) ідентифікатор аукціону SPE001-UA-511.

Найменування лота: Незавершене будівництво 8-ми квартирного житлового будинку:

1. Двоповерхова будівля - незавершене будівництво з підвалом. Відсоток готовності об`єкта - 53,74 %. Стіни - цегла, перекриття - збірні залізобетонні плити, підлога - бетон, тип покрівлі - азбесто-цементні хвилясті листи.

22.04.2025 ОСОБА_1 зареєструвався для участі в аукціоні здійснив всі дії, що потрібні для участі а саме: завантажив документи, відповідні заяви, сплатив внески, тобто з цього моменту він став учасником аукціону (потенційним покупцем).

Кінцевий строк подання цінових пропозицій був до 23.04.2025 20:00 год.

Стартова ціна продажу: 67 500,00 ГРН без ПДВ. (спосіб проведення аукціону - аукціон без умов).

24.04.2025 о 12:30 було проведено аукціон. Аукціону було проведено у формі триранундового англійського аукціону.

Ще до початку аукціону учасники подають свої закриті цінові пропозиції. Потенційні покупці не знають, чи є ще конкуренти та не бачать ставки один одного. Електронна торгова система ранжує ставки учасників від найменшої до найбільшої і той, хто зробив найвищу (закриту) цінову пропозицію має право останнього ходу в кожному з раундів.

На виконання вимог процедури 24.04.2025 ОСОБА_1 та оператором майданчика, через якого було подано заяву на участь в електронному аукціоні/закриту цінову пропозицію, а саме ПП "Фірма "СОМГІЗ" було підписано протокол торгів про результати електронного аукціону та направлено Організатору аукціону управління містобудування, архітектури, житлово- комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради Рівненської області для підписання та публікування в електронній торговій системі.

В той же час протокол електронного аукціону сформовано: 30.04.2025 18:00:00.

Із протоколу торгів про результати електронного аукціону № SPE001-UA-511 вбачається статус електронного аукціону: Аукціон не відбувся.

Відтак за результатами аукціону - єдиний його учасник ОСОБА_1 , який поставив ціну 70 000 грн 00 коп. не став переможцем. А рішення за результатами аукціону немає.

Оскільки незавершене будівництво 8-ми квартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 не було продано на аукціоні, та у зв`язку з виникненням необхідності у використання його для потреб громади Острозькою міською радою було прийнято рішення «Про виключення об`єкта нерухомого майна з переліку об`єктів комунальної власності Острозької міської територіальної громади, що підлягають приватизації за адресою: АДРЕСА_1 » № 2465 від 27.06.2025.

Тому, як встановлено судом, зазначений об`єкт Двоповерхова будівля - незавершене будівництво 8-ми квартирного житлового будинку з підвалом більше не підлягає приватизації. Рішення Острозької міської ради № 2465 від 27.06.2025 чинне.

За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Частина 2 ст.16 ЦК України визначає способи захисту цивільних прав та інтересів.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника.

Зазвичай суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Інакше кажучи, - це дії, спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (п.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі №310/11024/15-ц).

При цьому, зазвичай належний і ефективний спосіб захисту - саме той, який спрямований на ті правові наслідки, які захищають право.

Оцінюючи належність обраного позивачем (прокурором) способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суди мають враховувати його ефективність. Це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (близькі за змістом висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17 (п.57), від 11.09.2018 у справі №905/1926/16 (п. 40), від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі №487/10132/14-ц (п.89), від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц (п.7.23).

Верховного Суд у постанові від 14 березня 2023 року у справі № 921/221/20 здійснив висновки, що Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 432, розмежовує порядок дій органу приватизації у разі, коли аукціон відбувся (за наявності не менше двох учасників аукціону), і коли аукціон не відбувся (подано заяву на участь в аукціоні від одного покупця).

При цьому у п.п. 61 та 62 постанови від 14 березня 2023 року у справі № 921/221/20 Верховний Суд вказав:

61. Вимога щодо зобов`язання відповідача затвердити протокол про результати електронного аукціону за відсутності рішення органу приватизації про викуп суперечить нормам частини восьмої та тринадцятої статті 15 Закону про приватизацію, пункту 49 Порядку. Позивач не оскаржує бездіяльність відповідача щодо не прийняття рішення про викуп, такі вимоги не є предметом розгляду цієї справи. При ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог (частина друга статті 237 ГПК України).

62. Зобов`язання затвердити протокол не матиме наслідком автоматичний перехід права власності на майно, а отже, не призведе до реального захисту порушених прав та інтересів позивача (подібний висновок викладено у пункті 63 постанови Верховного Суду від 28.09.2022 у справі № 922/3659/21). У такому разі порушеному праву (праву на викуп), на захист якого поданий позов, відповідає вимога про укладення договору купівлі-продажу, в межах якої вирішується обґрунтованість та законність дій органу приватизації щодо неприйняття відповідного рішення."

В той же час вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом про захист порушених на його думку прав та законних інтересів, та просить суд з урахуванням заяви про зміну предмету позову:

"1. Визнати протиправною бездіяльність органу приватизації Острозької міської ради щодо не прийняття та не опублікування рішення про викуп, не затвердження та не опублікування протоколу електронних торгів SPE001-UA-511;

2. Зобов`язати орган приватизації Острозьку міську раду протягом 10 робочих днів з дати набрання законної сили рішенням суду у даній справі, прийняти рішення про викуп та опублікувати, затвердити та завантажити в систему електронних торгів підписаний ОСОБА_1 та оператором електронного майданчику ПП "Фірма "СОМГІЗ" протокол про результати електронного аукціону SPE001-UA-511 щодо продажу об`єкта малої приватизації незавершеного будівництва 8-ми квартирного житлового будинку, загальною площею 356,2 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , який відбувся 23.04.2025 і в якому ОСОБА_1 став переможцем, як один учасник.".

Правові, економічні та організаційні основи приватизації державного і комунального майна регулюються нормами Закону №2269-VIII "Про приватизацію державного і комунального майна".

Пунктом 22 статті 1 Закону №2269-VIII визначено, що приватизація державного або комунального майна - платне відчуження майна, що перебуває у державній або комунальній власності, на користь фізичних та юридичних осіб, які відповідно до цього Закону можуть бути покупцями.

Відповідно до частини другою статті 2 Закону №2269-VIII приватизація здійснюється на основі таких принципів: законності; відкритості та прозорості; рівності та змагальності; державного регулювання та контролю; продажу об`єктів приватизації з урахуванням особливостей таких об`єктів; захисту економічної конкуренції; створення сприятливих умов для залучення інвестицій; повного, своєчасного та достовірного інформування про об`єкти приватизації та порядок їх приватизації; забезпечення конкурентних умов приватизації.

Згідно зі статтею 6 Закону №2269-VIII суб`єктами приватизації є: державні органи приватизації; місцеві ради, органи приватизації територіальних громад; покупці.

За змістом статті 8 Закону №2269-VIII покупцями об`єктів приватизації з урахуванням обмежень, установлених цією статтею, можуть бути, у тому числі, громадяни України.

Статтею 10 Закону №2269-VIII регламентований порядок приватизації державного і комунального майна.

За змістом частини першої статті 5 Закону №2269-VIII з метою раціонального та ефективного застосування способів приватизації, об`єкти приватизації поділяються на об`єкти малої приватизації та об`єкти великої приватизації.

Згідно з частиною першої статті 15 Закону №2269-VIII об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону №2269-VIII визначає Порядок №432 та Регламент ЕТС №8.

Відповідно до статті 13 цього Закону приватизація комунального майна здійснюється шляхом продажу об`єктів права державної або комунальної власності на аукціоні; викупу об`єктів приватизації.

Викуп є способом продажу об`єкта приватизації одному покупцю (пункт 10 частини першої статті 1 Закону про приватизацію).

Згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України Про приватизацію державного і комунального майна об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 432 (в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин - Редакція від 21.07.2023) - цей Порядок визначає механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації (далі - об`єкт приватизації) з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону України Про приватизацію державного і комунального майна (далі - Порядок).

Згідно з п. 37 Порядку електронний аукціон є процедурою визначення переможця електронного аукціону, в ході якої учасники мають можливість поетапного збільшення своїх цінових пропозицій протягом трьох раундів, що проводяться за однаковими правилами, визначеними цим Порядком.

Відповідно до п. 49 Порядку якщо в момент закінчення кінцевого строку прийняття заяв на участь в електронному аукціоні/закритих цінових пропозицій подано менше двох заяв/пропозицій, електронна торгова система автоматично присвоює електронному аукціону статус Аукціон не відбувся, крім випадку, передбаченого абзацом другим цього пункту.

У разі коли заяву на участь в електронному аукціоні подано одним учасником, формується протокол про те, що наявний один учасник. Такий учасник підписує протокол про результати електронного аукціону та подає його оператору електронного майданчика, через якого ним подано заяву на участь в аукціоні, протягом трьох робочих днів з дня його формування електронною торговою системою.

Оператор електронного майданчика підписує та надсилає органу приватизації протокол про результати електронного аукціону протягом чотирьох робочих днів з дня його формування електронною торговою системою.

Протокол про результати електронного аукціону підписується у спосіб, визначений абзацом другим частини шостої статті 15 Закону.

Після надходження від оператора електронного майданчика, через який подано одну заяву на участь в електронному аукціоні, підписаного особою, що подала таку заяву, та оператором протоколу про результати електронного аукціону, орган приватизації опубліковує рішення про приватизацію шляхом викупу через особистий кабінет протягом п`яти робочих днів з дня формування протоколу про результати електронного аукціону, після чого затверджує та опубліковує в електронній торговій системі такий протокол у порядку та строки, визначені пунктом 68 цього Порядку.

Згідно з п. 66 Порядку якщо для участі в електронному аукціоні подано заяву на участь в електронному аукціоні від одного учасника, то він вважається таким, що подав найвищу цінову пропозицію за лот, а положення цього Порядку, які стосуються переможця електронного аукціону, застосовуються до такого учасника.

Відповідно до 67 Порядку у випадках, передбачених частиною дев`ятою статті 14 Закону, орган приватизації завантажує рішення про відмову у затвердженні протоколу про результати електронного аукціону або про відмову від укладення договору купівлі-продажу в електронній торговій системі. Якщо переможець електронного аукціону відмовився від підписання протоколу про результати електронного аукціону або договору купівлі-продажу чи не підписав такий протокол або договір у встановлені строки, не сплатив ціну продажу об`єкта приватизації у встановлений строк, орган приватизації складає та завантажує відповідний акт в електронну торгову систему.

У такому випадку в електронній торговій системі автоматично формується новий протокол про результати електронного аукціону з визначенням переможцем електронного аукціону учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією, а у разі однакових цінових пропозицій - учасника, що подав її раніше, за умови, що ним зроблений щонайменше один крок аукціону.

Так, згідно з ч. 9 ст. 14 Закону України Про приватизацію державного і комунального майна орган приватизації з продажу об`єкта малої приватизації не затверджує протокол електронних торгів, не укладає договір купівлі-продажу за результатами продажу на аукціоні чи застосування процедури викупу із потенційним покупцем, який:

не відповідає вимогам статті 8 цього Закону;

не подав документи або відомості, обов`язкове подання яких передбачено цим Законом;

подав неправдиві відомості про себе;

відмовився від підписання протоколу про результати електронного аукціону або договору купівлі-продажу щодо того самого об`єкта приватизації, що підтверджується відповідним актом;

не сплатив ціну продажу об`єкта приватизації у строк, встановлений цим Законом, щодо того самого об`єкта приватизації, що підтверджується відповідним актом.

Після отримання від оператора електронного майданчика, через який подано найвищу цінову пропозицію, підписаного переможцем електронного аукціону та таким оператором протоколу про результати електронного аукціону орган приватизації затверджує та опубліковує протокол через особистий кабінет протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем його формування в електронній торговій системі, та натискає електронну кнопку "Протокол затверджено" в інтерфейсі особистого кабінету, після чого електронному аукціону автоматично присвоюється статус "Очікується підписання договору". Вказаний строк закінчується о 18 годині останнього дня строку, встановленого для опублікування протоколу. У межах строку, встановленого для опублікування протоколу про результати електронного аукціону, орган приватизації перевіряє заяву на участь в електронному аукціоні, подану шляхом заповнення електронної форми, та електронні копії документів переможця електронного аукціону щодо відповідності вимогам Закону (абзаци другий та третій пункту 68).

Відповідно до п. 69 Порядку якщо стосовно учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією/учасника, що подав її раніше (у разі його наявності), або стосовно учасника, що один подав заяву на участь в електронному аукціоні, завантажено рішення або акт, передбачені пунктом 67 цього Порядку, електронна торгова система автоматично формує новий протокол про результати електронного аукціону та присвоює електронному аукціону статус Аукціон не відбувся.

Згідно з ч. 8 ст. 15 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" продаж об`єктів на аукціоні, крім аукціону за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій, здійснюється за наявності не менше двох учасників аукціону та вважається таким, що відбувся, у разі здійснення на аукціоні не менше одного кроку аукціону на підвищення стартової ціни. У разі якщо для участі в аукціоні подано заяву на участь в аукціоні від одного покупця, формується протокол про те, що наявний один учасник, а орган приватизації протягом п`яти робочих днів з дня формування такого протоколу приймає та оприлюднює рішення про приватизацію зазначеного об`єкта шляхом викупу безпосередньо таким покупцем за запропонованою ним ціною, але не нижче стартової ціни.

Відповідно до ч.1 ст.26 Закону "Про приватизацію державного та комунального майна" під час приватизації об`єкта державної або комунальної власності шляхом його продажу на аукціоні, викупу між продавцем і покупцем укладається відповідний договір купівлі-продажу.

Згідно з п.70 Порядку №432 договір купівлі-продажу об`єкта приватизації за результатами проведення електронного аукціону укладається між органом приватизації та переможцем електронного аукціону протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону та опубліковується органом приватизації в електронній торговій системі через особистий кабінет протягом 10 календарних днів з дня, наступного за днем його укладення. Вказаний строк закінчується о 18 годині останнього дня строку, встановленого для опублікування договору.

Згідно з ч. 8 ст. 15 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" у разі якщо аукціон визнаний таким, що не відбувся, або відсутнє рішення органу приватизації щодо викупу, прийняте відповідно до частин восьмої і десятої цієї статті, протягом одного робочого дня з дати формування відповідного протоколу аукціону або з дати закінчення строку для оприлюднення рішення органу приватизації щодо викупу автоматично оголошується новий аукціон, який проводиться не раніше ніж на десятий та не пізніше ніж на п`ятнадцятий день з дати його оголошення.

Відтак ст. 15 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначає, що у разі якщо для участі в аукціоні подано заяву на участь в аукціоні від одного покупця, формується протокол про те, що наявний один учасник, а орган приватизації протягом п`яти робочих днів з дня формування такого протоколу приймає та оприлюднює рішення про приватизацію зазначеного об`єкта шляхом викупу безпосередньо таким покупцем за запропонованою ним ціною, але не нижче стартової ціни (абзац другий частини восьмої). У разі якщо аукціон визнаний таким, що не відбувся, або відсутнє рішення органу приватизації щодо викупу, прийняте відповідно до частин восьмої і десятої цієї статті, протягом одного робочого дня з дати формування відповідного протоколу аукціону або з дати закінчення строку для оприлюднення рішення органу приватизації щодо викупу автоматично оголошується новий аукціон, який проводиться не раніше ніж на десятий та не пізніше ніж на п`ятнадцятий день з дати його оголошення (частина тринадцята).

Отже, Закон визначає, що аукціон вважається таким, що не відбувся, якщо подано заяву на участь в аукціоні від одного покупця. Для здійснення викупу необхідне відповідне рішення органу приватизації, що має бути прийняте протягом п`яти робочих днів з дати формування відповідного протоколу аукціону.

Суд виходить з того, що відповідно до конкретних обставин справи рішення органу приватизації щодо викупу не приймалось (відсутнє).

Доводи позивача стосовно обов`язку відповідача прийняти рішення про приватизацію об`єкту шляхом викупу з єдиним учасником, який зареєструвався для участі в аукціоні не підкріплені фактами і законодавчо не обґрунтовані, оскільки рішення органу приватизації не приймалося і закон не зобов`язує автоматично приймати його лише через наявність одного зареєстрованого учасника.

Тобто, Закон надає органу приватизації право, але не обов`язок, прийняти рішення про приватизацію шляхом викупу єдиному учаснику. Немає автоматичного механізму, який би зобов`язував орган приватизації укладати договір про викуп лише через наявність одного учасника.

Орган приватизації має дискреційні повноваження щодо прийняття рішення про приватизацію об`єкта, що дозволяє йому враховувати конкретні обставини.

У п. 60 постанови від 14 березня 2023 року у справі № 921/221/20 Верховний Суд вказав: "60. Згідно з буквальним змістом норм статті 15 Закону та пунктів 49, 75 Порядку, орган приватизації може прийняти та оприлюднити рішення про приватизацію зазначеного об`єкта шляхом викупу безпосередньо таким покупцем за запропонованою ним ціною, але не нижче стартової ціни для відповідного аукціону. Однак, якщо орган приватизації не прийняв таке рішення автоматично оголошується новий аукціон з продажу об`єкта.".

Отже, відсутність рішення органу приватизації не є порушенням закону, бо в такому випадку законом передбачено оголошення нового аукціону.

Доводи позивача про обов`язок відповідача прийняти рішення про приватизацію шляхом викупу єдиного учасника не обґрунтовані, оскільки орган приватизації мав право, а не обов`язок приймати таке рішення.

Не прийняття рішення органом приватизації про викуп, не підписання та не опублікування протоколу електронного аукціону SPE001-UA-511 не порушувало прав позивача і не ставило його у значно гірше становище, ніж існувало до проведення аукціону. Законом була передбачена можливість у ситуації що склалася оголошення нового аукціону. Водночас Закон гарантує всім потенційним покупцям рівні умови для участі в аукціонах. В той же час після виключення об`єкта із списку приватизації жодне рішення органу приватизації про викуп взагалі не може бути прийняте, допоки чинне рішення № 2465 від 27.06.2025.

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Відповідно до висновків Верховного Суду у постанові № 921/221/20 від 14.03.2023 в даному випадку ефективним і реальним способом захисту права позивача є вимога про укладення договору купівлі-продажу, в межах якої вирішується обґрунтованість та законність дій органу приватизації щодо неприйняття відповідного рішення. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Західного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 у справі №921/61/20.

Водночас, суд відзначає, що вимога позивача про визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо не прийняття та не опублікування рішення про викуп, не затвердження та не опублікування протоколу електронних торгів, як спосіб захисту порушених прав не втілює мету, якої прагне досягти позивач, тобто не має наслідком укладення договору про приватизацію. З огляду на вказане, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні даної позовної вимоги через недотримання принципу обрання належного та ефективного способу захисту.

Відповідно до п. 30 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна; затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; визначення доцільності, порядку та умов приватизації об`єктів права комунальної власності; вирішення питань про придбання в установленому законом порядку приватизованого майна, про включення до об`єктів комунальної власності майна, відчуженого у процесі приватизації, договір купівлі-продажу якого в установленому порядку розірвано або визнано недійсним, прийняття рішення про здійснення державно-приватного партнерства щодо об`єктів комунальної власності, у тому числі на умовах концесії, про створення, ліквідацію, реорганізацію та перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади.

Здійснюючи судочинство, Європейський суд з прав людини неодноразово аналізував межі, спосіб та законність застосування дискреційних повноважень національними органами, їх посадовими особами. Зокрема, в рішенні ЄСПЛ від 17 грудня 2004 року у справі «Pedersen and Baadsgaard v. Denmark» (заява № 49017/99) зазначено, що, здійснюючи наглядову юрисдикцію, суд, не ставлячи своїм завданням підміняти компетентні національні органи, перевіряє, чи відповідають рішення національних держаних органів, які їх винесли з використанням свого дискреційного права, положенням Конвенції та Протоколів до неї. Суд є правозастосовчим органом та не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, відміняти замість нього рішення, яке визнається протиправним, приймати інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

Відтак, позовна вимога про зобов`язання орган приватизації - Острозьку міську раду прийняти рішення про викуп не може бути задоволена, оскільки суд не втручається та не може втручатися у конституційну дискрецію (вільний розсуд) відповідача, підміняти його і перебирати на себе повноваження, надані йому Конституцією України.

Із урахуванням викладеного в сукупності суд відмовляє у задоволенні позовних вимог з підстав обрання позивачем неналежного способу захисту та відсутності з боку органу приватизації будь-якого порушення прав ОСОБА_1 , адже Острозька міська рада не мала обов`язку приймати рішення про приватизацію об`єкта шляхом викупу, підписувати та опублікувати протокол електронного аукціону. Законодавство надає органу приватизації лише право, а не обов`язок приймати рішення про приватизацію у випадку, коли для участі в аукціоні зареєструвався лише один учасник, та передбачає механізм проведення нового аукціону у разі неприйняття такого рішення.

Щодо інших доказів, доводів та заперечень сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу цього судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010).

Розподіл судових витрат.

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розмір судового збору за даним позовом складає 4 844 грн 80 коп. (з врахуванням коефіцієнту 0,8). Позивачем оплачено суму судового збору згідно з платіжною інструкцією від 28.05.2025 на суму 3 028 грн 00 коп. та платіжною інструкцією від 10.06.2025 на суму 1 816 грн 80 коп.

Здійснивши розподіл судових витрат суд виснує, що судові витрати у розмірі 2 422 грн 40 коп. судового збору залишається за позивачем, позаяк у задоволенні позову відмовлено.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-79, 91, 123, 124, 126, 129, 236-241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Острозької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління містобудування архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою та землекористування виконавчого комітету Острозької міської ради, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 261 ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повний текст рішення суду складено та підписано "07" жовтня 2025 року.

Суддя Ю.Г. РОМАНЮК