УХВАЛА

07 жовтня 2025 року

м. Київ

cправа № 906/233/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Чумака Ю. Я. - головуючого, Дроботової Т. Б., Багай Н. О.,

секретар судового засідання - Лелюх Є. П.,

за участю представників:

прокуратури - Зузака І. О. (прокурор за посвідченням),

позивача - не з`явилися,

відповідача - не з`явилися,

третя особа-1 - не з`явилися,

третя особа-2 - не з`явилися,

розглянув касаційну скаргу першого заступника керівника Рівненської обласної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 07.05.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі

за позовом керівника Бердичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ружинської селищної ради

до Приватного сільськогосподарського підприємства "Агрофірма "Світанок",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача:

1) ОСОБА_1 ,

2) Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області,

про витребування земельної ділянки.

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2025 року до Господарського суду Житомирської області звернувся керівник Бердичівської окружної прокуратури Житомирської області (далі - прокурор) з позовною заявою в інтересах держави в особі Ружинської селищної ради з вимогами до Приватного сільськогосподарського підприємства "Агрофірма "Світанок" (далі - Підприємство) витребувати на користь держави в особі Ружинської селищної ради з незаконного володіння Підприємства земельну ділянку площею 2 га, кадастровий номер :03:000:0091, яка знаходиться на території Ружинської селищної територіальної громади за межами населеного пункту Вишневе.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 07.05.2025, залишеною без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025, позовну заяву залишено без розгляду.

В обґрунтування постановленої ухвали суд першої інстанції, встановивши не усунення прокурором/позивачем недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження від 29.04.2025, зокрема не надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оціненого згідно із законом на дату подання позову, необхідність внесення яких передбачена Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилання захисту прав добросовісного набувача" від 12.03.2025 № 4292-IX, дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 8 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

28.07.2025 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою першого заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 07.05.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 906/233/25.

У касаційній скарзі перший заступник керівника Рівненської обласної прокуратури просить скасувати ухвалу Господарського суду Житомирської області від 07.05.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 906/233/25, передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скаржник наголошує на тому, що позовна заява прокурора відповідає вимогам статті 164 ГПК України у редакції, чинній на час подання позову та відкриття провадження у справі, а висновки судів першої та апеляційної інстанцій щодо наявності підстав для застосування до спірних правовідносин частини 6 статті 164 ГПК України та, як наслідок, статті 226 ГПК України, є безпідставними.

На думку скаржника, Господарським судом Житомирської області та Північно-західним апеляційним господарським судом не враховано, що у Законі України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача відсутні норми (пряма вказівка), які вказують на те, що частина 6 статті 164 ГПК України має зворотну дію в часі.

Скаржник також зазначає, що суди безпідставно залишили поза увагою те, що частина 6 статті 164 ГПК України не могла б мати зворотної дії в часі в силу вимог статті 58 Конституції України, оскільки остання, порівняно із діючим на момент пред`явлення (надіслання) позовної заяви положенням процесуального закону, погіршує становище позивача внаслідок встановлення додаткових вимог до позовної заяви, чим створюються перешкоди до ефективного юридичного захисту інтересів держави та громад, обмежується право таких органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів на доступ до правосуддя.

В свою чергу, застосування судами до спірних правовідносин частина 6 статті 164 ГПК України обмежує право прокурора на виконання конституційної функції з представництва інтересів держави в суді, передбаченої статтею 1311 Конституції України, оскільки Закон України від 12.03.2025 № 4292-ІХ набрав чинності 09.04.2025, а Закон України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19.11.2024 № 4059-ІХ - 01.01.2025.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.07.2025 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою першого заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 07.05.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 906/233/25 та призначено розгляд справи у судовому засіданні на 16.09.2025.

Відповідно до розпорядження в.о. заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 15.09.2025 № 32.2-01/2297 у зв`язку з перебуванням судді Дроботової Т. Б. на лікарняному призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 906/233/25.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.09.2025 справу № 906/233/25 передано на розгляд колегії суддів Касаційного господарського суду у складі: Чумак Ю. Я. - головуючий, Багай Н. О., Зуєв В. А.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.09.2025 оголошено перерву у судовому засіданні з розгляду касаційної скарги першого заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 07.05.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 906/233/25 до 07.10.2025.

Відповідно до розпорядження заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 06.10.2025 № 32.2-01/2437 у зв`язку з перебуванням судді Зуєва В. А у відпустці призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 906/233/25.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2025 справу № 906/233/25 передано на розгляд колегії суддів Касаційного господарського суду у складі: Чумак Ю. Я. - головуючий, Багай Н. О., Дроботова Т. Б.

Під час розгляду касаційної скарги прокурора у цій справі № 906/233/25 Судом встановлено, що колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду на розгляд Великої Палати Верховного Суду ухвалою від 10.09.2025 передано справу № 922/2555/21 за позовом прокурора до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, фізичної особи-підприємця та фізичної особи про визнання незаконним та скасування додатку до рішення, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень та витребування нежитлових приміщень.

При цьому зі змісту пункту 34 вказаної ухвали вбачається, що підставами передачі справи № 922/2555/21 на розгляд Великої Палати Верховного Суду стала необхідність вирішення виключної правової проблеми щодо питань:

1) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції до позовів, поданих з дотриманням вимог статті 164 ГПК України у редакції, чинній станом на дату звернення з відповідним позовом до суду, з урахуванням того, що зазначена стаття є нормою процесуального права?

2) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції у разі прийняття судом справи до свого провадження після її направлення Верховним Судом на новий розгляд у частині позовної вимоги про витребування нерухомого майна?

3) у разі, коли з позовом про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади звертається прокурор як самостійний позивач:

- яким чином має діяти прокурор, виконуючи вимоги частини шостої статті 164 ГПК України про необхідність долучення до позову оцінки (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) вартості спірного майна, з урахуванням того, що відповідно до частини другої статті 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить або в яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб, однак прокурор не є власником спірного об`єкта?

- Законом № 4292-ІХ передбачено компенсацію добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна безпосередньо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, оцінка якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Тому чи має саме Прокурор як самостійний позивач, а не вищевказані органи, здійснювати компенсацію вартості нерухомого майна та, відповідно, вносити на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна на виконання вимог частини шостої статті 164 ГПК України?

4) чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна на підставі статті 387 Цивільного кодексу України (у недобросовісного набувача)?

5) Чи підлягає застосуванню частина шоста статті 164 ГПК України у чинній редакції у разі подання позову про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача не органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором, а державним підприємством, установою, організацією тощо, які є володільцем спірного майна на праві оперативного управління або господарського відання?

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про зупинення касаційного провадження у справі № 906/233/25 до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 922/2555/21.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 ГПК суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Ураховуючи викладене, з метою дотримання єдності судової практики та зважаючи на підстави касаційного оскарження, а також враховуючи, що висновок Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/2555/21 сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, колегія суддів дійшла висновку про зупинення касаційного провадження у справі № 906/233/25 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 922/2555/21 та оприлюднення повного тексту судового рішення ухваленого за результатами такого розгляду.

Керуючись статтями 228, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Зупинити касаційне провадження у справі № 906/233/25 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 922/2555/21 та оприлюднення в установленому законом порядку повного тексту судового рішення, ухваленого за результатами такого розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю. Я. Чумак

Судді Т. Б. Дроботова

Н. О. Багай