ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

30.09.2025 Справа № 905/169/25 (199/3560/25)

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАСНОЛИМАНСЬКЕ" ()

про стягнення допомоги по тимчасовій непрацездатності та компенсації частини невикористаної відпустки, -

в межах справи № 905/169/25 про банкрутство ТОВ КРАСНОЛИМАНСЬКЕ, -

суддя Величко Н.В.

ВСТАНОВИЛА:

До господарського суду від Амур-Нижньодніпровсього районного суду міста Дніпра надійшла цивільна справа № 199/3560/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАСНОЛИМАНСЬКЕ» про стягнення допомоги по тимчасовій непрацездатності та компенсації частини невикористаної відпустки, на виконання ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра у справі № 199/3560/25 від 23.06.2025.

За результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 905/169/25 (199/3560/25) визначено суддю Величко Н.В. (витяг з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2025).

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до частини 1 статті 7 КУзПБ спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України (ч. 2 ст. 7 КУзПБ).

Частиною 4 статті 7 КУзПБ унормовано, що у разі якщо господарський суд, розглядаючи в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) спір про стягнення з боржника грошових коштів, встановить, що позивачем у такому спорі подано у справі про банкрутство (неплатоспроможність) боржника заяву з грошовими вимогами до боржника, господарський суд залишає такий позов без розгляду.

З наданих матеріалів вбачається, що предметом розгляду у цій справи є вимоги позивача про стягнення з відповідача допомоги по тимчасовій непрацездатності в сумі 148733,84 грн. за періоди 14.09.2024-03.10.2024, 04.10.2024-22.10.2024, 23.10.2024-23.10.2024 та компенсації частини невикористаної відпустки в сумі 931679,24 грн.

Як встановлено судом з відомостей комп`ютерної бази даних Діловодство спеціалізованого суду і Єдиного державного реєстру судових рішень офіційного веб-портала Судова влада України по справі № 905/169/25 про банкрутство ТОВ "КРАСНОЛИМАНСЬКЕ", ОСОБА_1 подав до господарського суду заяву з грошовими вимогами до боржника на суму 1080413,08 грн. (вх.№ 2955/25 від 29.04.2025), що складаються із заборгованості по виплаті допомоги по тимчасовій непрацездатності та компенсації частини невикористаної відпустки.

Суд констатує, що грошові вимоги як у заяві про визнання кредиторських вимог у справі про банкрутство так і у позові про стягнення боргу у цій справі є одними і тими самими.

Суд наголошує, що провадження у справах про банкрутство є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, застосуванням спеціальних способів захисту тощо. З моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника. При розгляді справ про банкрутство спеціальні норми КУзПБ мають пріоритет у застосуванні щодо інших законодавчих актів.

Водночас, в абзаці другому частини чотирнадцятої статті 39 КУзПБ законодавець імперативно визначив, що з моменту відкриття провадження у справі про банкрутство пред`явлення конкурсними і забезпеченими кредиторами вимог до боржника та їх задоволення можуть здійснюватися лише у порядку, передбаченому цим Кодексом, та в межах цього провадження.

За змістом статті 1 КУзПБ конкурсними є кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника.

Частинами першою, шостою статті 45 КУзПБ унормовано, що конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Майнові вимоги кредиторів до боржника мають бути виражені в національній валюті України і заявлені до господарського суду в порядку, встановленому цією статтею.

Відтак, відповідно до вказаних норм законодавства конкурсний кредитор, з моменту відкриття провадження у справі про банкрутство, пред`являти вимоги до боржника має тільки в межах справи про банкрутство і вимагати їх задоволення в порядку, передбаченому нормами Кодексу України з процедур банкрутства.

Саме ухвала за результатами розгляду грошових вимог кредиторів є формою судового рішення про повне або часткове визнання або відмову у визнанні грошових вимог кредитора до боржника та підставою для задоволення (погашення) визнаних грошових вимог у порядку передбаченому Кодексом України з процедур банкрутства.

Отже, подання заяви з грошовими вимогами до боржника у справі про неплатоспроможність є спеціальною підставою для залишення без розгляду позову про стягнення заборгованості з боржника, визначеною ч. 4 ст. 7 КУзПБ, норми якого мають пріоритет при здійсненні провадження про неплатоспроможність.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Зважаючи на поточну безпекову ситуацію, що склалася в місті Харкові через систематичні обстріли ворожими військами, наявність загрози життю, здоров`ю суддів та працівників апарату суду при перебуванні у приміщенні Господарського суду Донецької області в місті Харкові та продовження особливого режиму роботи суду в умовах воєнного стану, матеріали перевірені у розумний строк.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, ч. 4 ст. 7, ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю КРАСНОЛИМАНСЬКЕ () про стягнення допомоги по тимчасовій непрацездатності та компенсації частини невикористаної відпустки.

Ухвала набирає законної сили негайно після її прийняття 30.09.2025 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її підписання в порядку ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.В. Величко