УХВАЛА

30 вересня 2025 року

м. Київ

cправа № 918/1061/24(450/2426/24)

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Картере В.І. - головуючий, Огороднік К.М., Пєсков В.Г.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 (колегія суддів у складі: Саврій В.А.- головуючий, Коломис В.В., Тимошенко О.М.)

та рішення Господарського суду Рівненської області від 14.04.2025 (суддя Марач В.В.)

у справі № 918/1061/24(450/2426/24)

за зустрічним позовом ОСОБА_2

до 1) ОСОБА_1 ; 2) ОСОБА_3

про визнання недійсним попереднього договору купівлі-продажу квартири

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 28.08.2025 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 та рішення Господарського суду Рівненської області від 14.04.2025 у справі № 918/1061/24(450/2426/24) разом із клопотанням про зупинення дії оскаржуваного судового рішення у справі до закінчення його перегляду у касаційному порядку.

Ухвалою Верховного Суду від 16.09.2025 у справі № 918/1061/24(450/2426/24) касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, встановлено скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали шляхом подання клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 із наведенням відповідних підстав та подання суду належних доказів поважності причини пропуску строку на касаційне оскарження.

25.09.2025 на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 16.09.2025 ОСОБА_1 подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги до касаційної скарги, додавши клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

З огляду на виконання скаржником у встановлений строк вимог ухвали Верховного Суду від 16.09.2025 щодо усунення недоліків оформлення касаційної скарги, вона вважається поданою у день її первинного подання.

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтовано тим, що з повним текстом оскаржуваної постанови скаржник ознайомився 08.08.2025, отримавши його засобом поштового зв`язку (вказане рішення було оприлюднено на вказаному сайті Єдиний реєстр судових рішень України 01.08.2025), у зв`язку з чим, скаржник просить Верховний Суд поновити строк на касаційне оскарження.

Згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як було встановлено судом, постанова Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 отримана скаржником 08.08.2025, що підтверджується копією конверту із трекінговим номером та копіями відомостями про відстеження поштового відправлення, які додані скаржником до клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Відповідно до ч. 2 ст. 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Розглянувши наведені скаржником підстави на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів визнає їх обґрунтованими, а клопотання таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

ОСОБА_1 у касаційній скарзі посилається на п. 3, п. 4 ч. 2 ст. 287 ГПК України, п. 1, 3 ст. 310 ГПК України. Так, скаржник вказує, що відсутній правовий висновок Верховного Суду щодо застосування ч. 10 ст. 11 ГПК України у поєднанні з нормами глави 77 ЦК України, які регулюють правовідносини за договором простого товариства, а саме: ч. 1 ст. 1131 ЦК України - встановлює форму договору про спільну діяльність (письмова форма), ч. 1 ст. 1132 ЦК України - визначає правову природу простого товариства як зобов`язання сторін об`єднати вклади та діяти спільно задля досягнення мети, ч. 1 ст. 1139 ЦК України - передбачає правила розподілу прибутку, одержаного від спільної діяльності. Скаржник зазначає, що на сьогодні Верховним Судом не сформовано правового висновку щодо можливості застосування аналогії закону відповідно до ч. 10 ст. 11 ГПК України у контексті фактичного продовження дії договору простого товариства; визначення юридичних наслідків такої фактичної поведінки сторін - зокрема, чи породжує вона правові наслідки, подібні до поновлення договору. Також скаржник вказує, що справа розглянута з порушенням правил предметної юрисдикції, оскільки спір у цій справі не належить до юрисдикції господарських судів, що є підставою для скасування судових рішень у справі згідно п. 6 ч. 1 ст. 310 ГПК України. Скаржник вказує, що суди попередніх інстанцій в порушення ст.ст. 86, 91 ГПК України не надали оцінки доказам у справі (зокрема ухвалі слідчого судді Галицького районного суду від 28.08.2024 та ухвалі Судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного господарського суду від 10.09.2024 у справі № 461/6230/24), безпіставно відхилили письмові докази, що надані скаржником.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , заяви про усунення недоліків, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з урахуванням приписів ст. 294 ГПК України.

Крім того, у касаційній скарзі ОСОБА_1 просить зупинити дію рішення Господарського суду Рівненської області від 14.04.2025 у справі № 918/1061/24(450/2426/24) до закінчення його перегляду в касаційному порядку. В обґрунтування вказаного клопотання скаржник зазначає, що оскаржуване рішення у цій справі не передбачає примусового виконання, проте до завершення касаційного оскарження це може бути використане в якості предиюційного у інших справах, в яких беруть участь ті самі сторони. Це в свою чергу можу утруднити ефективний захист прав особи, яка подала касаційну скаргу, та призведе до негативних наслідків, в тому числі створення юридичних і фактичних перешкод для поновлення порушених прав.

Згідно з абзацу 2 ч. 4 ст. 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 ГПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що розгляд питання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень має на меті не допустити порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, як особи, що подала касаційну скаргу, так і інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з дією та виконанням оскаржуваних судових рішень.

Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд враховує ймовірність утруднення повороту виконання рішення у разі скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушення прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.

Клопотання про зупинення виконання судових рішень або зупинення дії має бути мотивованим, містити підстави для зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, підтверджені належними доказами.

Заява про зупинення виконання судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, а й бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини (утруднення повторного розгляду справи, перешкоди у здійсненні повороту виконання, запобігання порушенню прав осіб, які брали/не брали участі у розгляді справи, але рішенням суду вирішено питання про їх права та обов`язки) та наявністю доказів в підтвердження таких обставин (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 у справі № 904/94/19).

Метою зупинення виконання судових рішень або зупинення їх дії є запобігання невідворотним негативним наслідкам, які можуть виникнути з огляду на виконання судового рішення, що набрало законної сили у випадку його скасування судом касаційної інстанції. Натомість сама лише незгода скаржника з судовим рішеннями не є автоматичною підставою для зупинення виконання або зупинення дії судових рішень, а касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень тільки через те, що скаржник вважає їх незаконними.

Набуття судовими рішеннями чинності і, як наслідок, їх виконання чи дія, є законодавчо передбаченими стадіями судового процесу, а тому таке виконання та дія судового рішення саме по собі не є безумовною підставою, з якою закон пов`язує можливість (необхідність) зупинення виконання або зупинення дії судового рішення.

Касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень судів попередніх інстанцій на стадії вирішення питання про відкриття касаційного провадження тільки через те, що такі судові рішення оскаржено і скаржник вважає їх незаконними. При цьому судове рішення, яким є і ухвала про зупинення виконання оскаржуваних рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, не може ґрунтуватись на припущеннях.

Розглянувши доводи ОСОБА_1 на обґрунтування необхідності зупинення дії оскаржуваного рішення першої інстанції, колегія суддів вважає їх необґрунтованими, оскільки скаржник не наводить у поданому клопотанні обставин неможливості повороту виконання судового рішення у справі № 918/1061/24(450/2426/24).

Враховуючи також, що зупинення виконання/дії судових рішень в силу приписів ст.ст. 294, 332 ГПК України є правом, а не обов`язком суду, з огляду на необхідність забезпечення балансу прав та інтересів сторін на стадії касаційного провадження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для зупинення дії рішення Господарського суду Рівненської області від 14.04.2025 у справі №918/1061/24(450/2426), а тому відмовляє у задоволенні відповідного клопотання ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 119, 234, 235, 288, 294, 295, 298, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на касаційне оскарження постанови Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 у справі № 918/1061/24(450/2426/24).

2. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.07.2025 та рішення Господарського суду Рівненської області від 14.04.2025 у справі № 918/1061/24(450/2426/24).

3. Призначити розгляд справи за касаційною скаргою ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні на 20 листопада 2025 року о 11:00 приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6, в залі судових засідань № 330.

4. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 23 жовтня 2025 року.

5. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії рішення Господарського суду Рівненської області від 14.04.2025 у справі № 918/1061/24(450/2426/24) до закінчення його перегляду у касаційному порядку.

6. Витребувати з Господарського суду Рівненської області та/або Північно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 918/1061/24(450/2426/24).

7. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Картере

Судді К. Огороднік

В. Пєсков

ДО УВАГИ УЧАСНИКІВ СУДОВОГО ПРОЦЕСУ !

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до інших учасників справи та до суду, у зв`язку з чим:

-максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

-про намір участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду , або про розгляд справи без участі представників сторін, завчасно повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою або в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Також, повідомляємо, що у випадку оголошення повітряної тривоги у судових засіданнях буде оголошуватися перерва задля забезпечення учасникам судового засідання можливості скористатися захисними спорудами. При цьому продовження судового засідання буде узалежнено від часу закінчення повітряної тривоги, про що повідомляється у застосунку "Київ цифровий".

Цей застосунок рекомендується учасникам судового засідання завчасно самостійно завантажити з мережі Інтернет.

Найближчі до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) захисні споруди, визначені Київською міською державною адміністрацією для укриття населення під час сигналу «Повітряна тривога», розташовано за наступними адресами:

м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 6;

м. Київ, вул. Панаса Мирного, 5;

м. Київ, вул. Євгена Гуцала, 3, 5 та 8.

Крім того, захисними спорудами визначено станції метро "Печерська" та "Арсенальна".

Також, звертаємо увагу на те, що згідно з новою редакцією частин п`ятої - дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду