ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06.10.2025м. ДніпроСправа № 904/5535/25

Суддя Юзіков С.Г. , розглянувши матеріали

за позовом за позовом Центральної окружної прокуратури міста Дніпра (49000, м. Дніпро, вул. Архітектора Олега Петрова, 23, код ) в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної ради (49000, м. Дніпро, просп. Олександра Поля, 2, код 23928934) та Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (01601, м. Київ,

вул. Івана Франка, 19, код 43220275)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІМ-СЕРВІС" (49091, м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, 19, код 31037664)

про повернення нерухомого майна

СУТЬ СПОРУ:

Центральна окружна прокуратура міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної ради та Міністерства культури та стратегічних комунікацій України звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ТОВ "ДІМ-СЕРВІС" про зобов`язання ТОВ "ДІМ-СЕРВІС" повернути на користь територіальних громад сіл, селищ, міст області в особі Дніпропетровської обласної ради () нерухоме майно - приміщення поз. 3, загальною площею 60,3 кв.м в приміщенні №5 на першому поверсі будівлі А-2, А1-1 в місті Дніпрі по вул. Князя Ярослава Мудрого, 11, що є складовою частиною пам`ятки історії національного значення "Будинок міської садиби ХІХ століття, де народилась О.П. Блаватська і жила династія Фадеєвих", охоронний №040025-Н.

Згідно з п. 5, 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову, а також перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Згідно з ч. 2 ст. 80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому слід звернути увагу, що у відповідності до ст. 74 ГПК України суд з власної ініціативи не може збирати докази, що стосуються предмета спору.

Відповідно до ч. 4 ст. 80 ГПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У позовній заяві Прокурор зазначає, що ТОВ "ДІМ-СЕРВІС" надано згоду Дніпропетровській обласній раді на безоплатну передачу приміщення, на підставі чого рішенням Дніпропетровської обласної ради від 14.07.2017 №213-9/VII до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області та на підставі акту приймання-передачі від 30.08.2017 ТОВ "ДІМ-СЕРВІС" передано Комунальному закладу культури "Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького" Дніпропетровської обласної ради на баланс нежитлове приміщення літ. А2-1, загальною площею 60,3 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 11.

Водночас, Прокурор не долучив до позовної заяви рішення Дніпропетровської обласної ради від 14.07.2017 №213-9/VII та акту приймання-передачі від 30.08.2017, як і не зазначив, що такі докази не можуть бути подані разом із позовною заявою. Однак, такі докази необхідні для дослідження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1, п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач не надав докази сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2018 у справі № 922/3655/16).

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.163 ГПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Виходячи зі змісту вказаної статті, ціна позову повинна визначатися, виходячи з дійсної вартості витребуваного майна.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні": звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що при дослідженні питання правильності сплати судового збору у позовах про визнання права власності на майно або його витребування є необхідним з`ясування дійсної вартості спірного майна (ухвали Верховного Суду від 27.04.2020 у справі № 910/2607/19, від 16.03.2021 у справі №920/1197/19, від 14.04.2021 у справі № 911/1058/19).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Така правова позиція викладена, зокрема, в постанові Верховного Суду від 31.05.2021 у справі № 127/6582/16-ц.

Статтею 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" передбачена можливість для встановлення дійсної вартості майна шляхом проведення оцінки майна та складення за її результатами звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), про визнання права на яке просить позивач.

Прокурор у поданій заяві не повідомив суду обставин, які б завадили йому отримати доказ дійсної вартості спірного майна на час подання позову до суду.

Отже, обставини не надання Прокурором доказів дійсної вартості спірного майна станом на час подання позову унеможливлюють визначення судом в цій ухвалі точної суми судового збору за вказаною вимогою, яку необхідно сплатити (доплатити) Позивачеві.

Частиною 2 ст.163 ГПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Проте, Прокурором не надано жодних доказів вартості майна, що повертається, в тому числі станом на момент подання позову. У зв`язку з цим, суд не має можливості самостійно встановити суму судового збору, яку Прокурор повинен сплатити за дану заявлену майнову вимогу.

Отже, Прокуророві необхідно сплатити судовий збір: вартість майна х 1,5% х коефіцієнт 0,8.

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 164, 172 ГПК України.

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 164, 174, 234 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Зобов`язати Прокурора протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази на підтвердження вартості майна, про повернення якого заявлено в позові, станом на момент подання позову;

- надати докази сплати судового збору в розмірі вартість майна х 1,5%. х коефіцієнт 0,8.

Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Г. Юзіков