ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2025 р. Справа №910/16144/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Барсук М.А.

Пономаренка Є.Ю.

секретар судового засідання - Ярітенко О.В.

представники сторін:

від позивача: Заяць С.Ю.

від відповідача: Герасименко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза"

на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 (повний текст складено 17.06.2025)

у справі №910/16144/24 (суддя Котков О.В.)

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза"

до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"

про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза" (далі - ОСББ "Політех-Плаза") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" (далі - ПрАТ "АК "Київводоканал") про зобов`язання вчинити дії, а саме:

- зобов`язати ПрАТ "АК "Київводоканал" вчинити дії - підготувати та надати акт розмежування меж обслуговування зовнішніх каналізаційних мереж між ОСББ "Політех-Плаза";

- визнати житловий будинок, за адресою: м. Київ, проспект Берестейський, 26-А, приєднаним до зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж ПрАТ "АК "Київводоканал";

- визнати дії та бездіяльність ПрАТ "АК "Київводоканал" щодо ухиляння від укладання договору про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення з ОСББ "Політех-Плаза" протиправними;

- зобов`язати ПрАТ "АК "Київводоканал" виконати в натурі обов`язок виконавця комунальних послуг - підготувати та укласти договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання, згідно з типовим договором, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2019 №690 (в редакції, чинній на момент ухвалення судового рішення), з колективним споживачем ОСББ "Політех-Плаза".

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що 20.06.2024 відповідачем проведені загальні збори ОСББ "Політех-Плаза", на яких прийнято рішення, оформлене протоколом від 15.07.2024 №1, про обрання моделі організації договірних відносин для постачання комунальної послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з ПрАТ "АК "Київводоканал", а саме - договору про надання комунальних послуг з колективним споживачем, що укладається з ОСББ "Політех-Плаза". Проте, відповідач ухиляється від укладення відповідного договору з колективним споживачем про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.

Також позивач зазначає, що відповідач, у визначений статтею 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" строк, не здійснив підключення закінченого будівництвом об`єкта, прийнятого в експлуатацію, відповідно до сертифікату від 17.02.2017 серії IУ №86, як і згідно з положеннями Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" не підготував та не надав акт розмежування меж обслуговування зовнішніх каналізаційних мереж між ОСББ "Політех-Плаза".

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд дійшов висновку про необґрунтованість вимог позивача щодо визнання житлового будинку приєднаним до зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж ПрАТ "АК "Київводоканал", про зобов`язання відповідача підготувати та надати акт розмежування меж обслуговування зовнішніх каналізаційних мереж між ОСББ "Політех-Плаза", оскільки позивач не виконав власного обов`язку надати відповідачу відповідну технічну документацію на підтвердження виконання технічних умов на водопостачання та каналізування у будинку за адресою: 04116, м. Київ, проспект Перемоги 26-А. При цьому, на переконання суду першої інстанції, посилання позивача на те, що об`єкт за адресою: м. Київ, проспект Берестейський, 26А є об`єктом закінченого будівництва та прийнятий в експлуатацію Державною архітектурно-будівельною інспекцією, на підтвердження чого надано сертифікат ІУ №86, не свідчить про факт введення в експлуатацію побудованих, згідно з ТУ зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж.

За таких обставин, за відсутності у повному обсязі технічних умов водопостачання та каналізування, введення в експлуатацію побудованих, згідно ТУ та проекту мереж централізованого водопостачання та водовідведення (з оформленням актів технічної готовності (вводу в експлуатацію)), вказаних мереж у будинку за адресою: 04116, м. Київ, проспект Перемоги 26-А, свідчить фактично про відсутність технічної можливості з боку відповідача для надання відповідних послуг централізованого водопостачання та водовідведення позивачу. Отже, підстав для укладення договору про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення у відповідача немає, а тому доводи позивача про протиправність дій/бездіяльності відповідача "від укладення вказаного договору", також є безпідставними.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, ОСББ "Політех-Плаза" звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги ОСББ "Політех-Плаза" посилається на те, що оскаржуване рішення є незаконним та формальним, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Так, скаржник стверджує, що місцевий господарський суд у своєму рішенні допустив викривлення змісту позовних вимог. Неправильно визначив характер правовідносин між сторонами та не застосував спеціальні норми законодавства, що регулюють договірні відносини у сфері житлово-комунальних послуг.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.06.2025 апеляційну скаргу ОСББ "Політех-Плаза" у справі №910/16144/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.07.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСББ "Політех-Плаза" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24. Розгляд апеляційної скарги призначено на 24.07.2025. Витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/16144/24. Сторонам встановлено строк на подання відзиву, заяв, пояснень, клопотань, заперечень до 15.07.2025.

14.07.2025 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/16144/24.

У судовому засіданні 24.07.2025 залишено без розгляду клопотання позивача про долучення доказів до матеріалів справи та оголошено перерву до 11.09.2025.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

14.07.2025, через систему "Електронний суд", ПрАТ "АК "Київводоканал" подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останнє просить суд апеляційну скаргу ОСББ "Політех-Плаза" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 - без змін.

Так, відповідач зазначає, що вимоги позивача щодо визнання житлового будинку приєднаним до зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж, зобов`язання ПрАТ "АК "Київводоканал" надати акт розмежування меж обслуговування зовнішніх каналізаційних мереж та зобов`язання укласти договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення об`єкта за адресою: просп. Берестейський, 26-А, м. Київ, не можуть бути задоволені, оскільки позивачем не надано відповідну технічну документацію на підтвердження виконання технічних умов на каналізування та, як наслідок, наявності технічної можливості надати відповідну послугу, що свідчить про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог та відповідно обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

У судове засідання 11.09.2025 з`явилися представники сторін.

Представник позивача у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, з викладених у ній підстав та просив її задовольнити. Рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2025 у справі №910/14330/24 залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

12.12.2018 державним реєстратором зареєстровано (запис про державну реєстрацію №0081960) ОСББ "Політех-Плаза" (ідентифікаційний код 42697192), місцезнаходженням якого є: 04116, м. Київ, просп. Перемоги, 26-А.

20.06.2024 за результатами проведення ОСББ "Політех-Плаза" загальних зборів, оформлених протоколом від 15.07.2024 №1, вирішено, зокрема, обрати модель організації договірних відносин для постачання комунальної послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з монополістом ПрАТ "АК "Київводоканал", а саме: договір про надання комунальних послуг з колективним споживачем, що укладається з ОСББ та іншою юридичною особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку, та в їхніх інтересах укладає відповідний договір, та надати повноваження ОСББ "Політех-Плаза" бути колективним споживачем та укладати договори для постачання комунальної послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, відповідно до статуту ОСББ, і в інтересах споживачів (співвласників будинку) (пункт 11).

31.07.2024, на виконання рішення загальних зборів ОСББ "Політех-Плаза", що відбулися 20.06.2024, оформлених протоколом від 15.07.2024 №1, позивач звернувся до відповідача з заявою стосовно укладення договору про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення з ОСББ "Політех-Плаза".

У відповідь на вказаний лист, ПрАТ "АК "Київводоканал" повідомило позивача, що передумовою укладення договору є виконання відповідної процедури (наведеної у листі) приєднання новобудови до міських мереж водопостачання та водовідведення за постійною (проектною схемою). Проте, ОСББ "Політех-Плаза" не дотримано зазначеної процедури, а тому для продовження процедури укладення договору ОСББ необхідно надати до ПрАТ "АК "Київводоканал" підтверджуючі документи про вжиті заходи щодо оформлення проектно-технічної документації та виконання процедури приєднання будинку до міських мереж водопостачання та водовідведення.

Оскільки відповідач, відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", не здійснив підключення закінченого будівництвом об`єкта, прийнятого в експлуатацію до інженерних мереж протягом 10 днів з дня відповідного звернення позивача, ОСББ "Політех-Плаза" вважає таку бездіяльність (дії) відповідача протиправними. На переконання позивача, ПрАТ "АК "Київводоканал" зобов`язане підготувати та укласти з позивачем договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання, згідно з типовим договором, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2019 №690, з колективним споживачем ОСББ "Політех-Плаза", а також визнати житловий будинок за адресою: м. Київ, проспект Берестейський, 26-А, приєднаним до зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж ПрАТ "АК "Київводоканал" та зобов`язати останнього підготувати та надати акт розмежування меж обслуговування зовнішніх каналізаційних мереж між ОСББ "Політех-Плаза".

Наведені обставини і стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови та оцінка аргументів учасників справи

Статтею 269 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

За приписами статті 627 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 628 ЦК України встановлено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону та інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Частиною 1 статті 173 ГК України визначено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо) або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до частини 4 статті 179 ГК України, при укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі: вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству; примірного договору, рекомендованого органом управління суб`єктам господарювання для використання при укладенні ними договорів, коли сторони мають право за взаємною згодою змінювати окремі умови, передбачені примірним договором, або доповнювати його зміст; типового договору, затвердженого Кабінетом Міністрів України, чи у випадках, передбачених законом, іншим органом державної влади, коли сторони не можуть відступати від змісту типового договору, але мають право конкретизувати його умови; договору приєднання, запропонованого однією стороною для інших можливих суб`єктів, коли ці суб`єкти у разі вступу в договір не мають права наполягати на зміні його змісту.

Частиною 3 статті 179 ГК України встановлено, що укладення господарського договору є обов`язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов`язком для суб`єкта господарювання у випадках, передбачених законом або існує пряма вказівка закону щодо обов`язковості укладення договору для певних категорій суб`єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

За змістом частини 1 статті 187 ГК України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі, якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов`язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору.

Таким чином, з огляду на те, що в ринкових умовах господарювання договори повинні укладатися, як правило, на основі вільного волевиявлення сторін, перелік випадків, коли можливе укладання господарських договорів за рішенням суду, обмежений.

Так, господарські суди розглядають спори про спонукання до укладання договору чи спори з умов договору (коли сторони не врегулювали розбіжності щодо його умов і передали розбіжності не розгляд суду) у разі, якщо: договір укладається за державним замовленням, прийняття якого є обов`язковим для відповідного суб`єкта господарювання; існує публічне зобов`язання суб`єкта господарювання; укладався попередній договір, і одна з його сторін ухиляється від укладення основного договору; якщо це передбачено угодою сторін.

Зі змісту статті 187 ГК України вбачається, що переддоговірним є спір, який виникає у разі, якщо сторона ухиляється або відмовляється від укладення договору в цілому або не погоджує окремі його умови.

Як стверджує позивач, відповідач ухиляється від укладання договору про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення, згідно з типовим договором, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2019 №690, у зв`язку з чим ОСББ "Політех-Плаза" змушене звернутись з позовом про зобов`язання відповідача укласти відповідний договір.

Так, Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин сторін, визначено правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон) визначено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами (частина 1 статті 4 Закону).

За приписами частини 4 статті 4 цього Закону основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори (стаття 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників. Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти") (стаття 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Враховуючи викладене, рішення щодо обрання моделі організації договірних відносин (укладення договору про надання житлово-комунальних послуг) має прийматися загальними зборами об`єднання.

Разом з тим, особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначає Закон України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Згідно з пунктом 9 частини 2 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин з виконавцем комунальної послуги (укладення індивідуального та/або колективного договору про надання комунальної послуги).

Поряд з цим, Законом України "Про житлово-комунальні послуги" регулюються відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг, зокрема, порядок укладення договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначено, що житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Колективний договір - це договір про надання комунальних послуг, який укладається з виконавцем комунальних послуг за рішенням співвласників (на умовах, визначених у рішенні співвласників (об`єднання співвласників багатоквартирного будинку) та є обов`язковим для виконання всіма співвласниками (пункт 8 частини 1 статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги").

Згідно з пунктом 9 частини 1 статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" колективний споживач - це юридична особа, що об`єднує споживачів у будівлі та в їхніх інтересах укладає договір про надання комунальної послуги.

Відповідно до статті 5 вказаного Закону до житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - це послуга з управління багатоквартирним будинком; комунальні послуги: послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

За змістом частин 1, 2 статті 12 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Такі договори можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір та колективний договір про надання комунальних послуг) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач, колективний споживач).

В силу приписів частини 1 статті 14 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" за рішенням співвласників багатоквартирного будинку (уповноваженого органу управління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку), прийнятим відповідно до закону, договір про надання комунальної послуги укладається з виконавцем відповідної комунальної послуги, визначеним статтею 6 цього Закону:

- кожним співвласником багатоквартирного будинку самостійно (індивідуальний договір);

- від імені та за рахунок усіх співвласників багатоквартирного будинку управителем або іншою уповноваженою співвласниками особою (колективний договір);

- об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку або іншою юридичною особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку та в їхніх інтересах укладає відповідний договір про надання комунальних послуг, як колективним споживачем.

Згідно з частиною 2 вказаної статті, співвласники багатоквартирного будинку (об`єднання співвласників багатоквартирного будинку) самостійно обирають одну з моделей організації договірних відносин, визначену частиною 1 цієї статті, за кожним видом комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії). У межах одного багатоквартирного будинку дозволяється обрання різних моделей організації договірних відносин за різними видами комунальних послуг.

Комунальні послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії надаються виключно на підставі індивідуальних договорів.

Отже, законом передбачено три моделі організації договірних відносин в сфері комунальних послуг і співвласники багатоквартирного будинку (уповноважений орган управління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку) своїм рішенням має право вибрати одну з них.

Враховуючи законодавче визначення декількох моделей організації договірних відносин, наявність можливості обрання у межах одного багатоквартирного будинку різних моделей договірних відносин (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії), вирішення такого питання щодо певної моделі за кожною конкретною комунальною послугою є обов`язковим і має здійснюватись безпосередньо співвласниками багатоквартирного будинку.

Так, у матеріалах справи наявна копія протоколу загальних зборів від 15.07.2024 №1, відповідно до якого загальні збори вирішили обрати модель організації договірних відносин для постачання комунальної послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з монополістом ПрАТ "АК "Київводоканал", а саме: договір про надання комунальних послуг з колективним споживачем, що укладається з ОСББ та іншою юридичною особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку та в їхніх інтересах укладає відповідний договір, та надати повноваження ОСББ "Політех-Плаза" бути колективним споживачем та укладати договори для постачання комунальної послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, відповідно до статуту ОСББ і в інтересах споживачів (співвласників будинку).

Таким чином, відповідно до протоколу від 15.07.2024 №1, загальними зборами вирішене питання обрання моделі організації договірних відносин з ПрАТ "АК "Київводоканал" постачання комунальної послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, а саме - укладення ОСББ "Політех-Плаза", що об`єднує всіх співвласників будинку та в їх інтересах укладає відповідний договір вказаних послуг, як колективний споживач.

При цьому, відповідно до пункту 2 статті 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" виконавець комунальної послуги, який займає монопольне становище на ринку, за наявності у нього технічних можливостей надання комунальної послуги не вправі відмовити в укладенні відповідного договору споживачеві чи іншій особі, яка відповідно до договору або закону укладає такий договір в інтересах споживача, якщо інше не передбачено законом.

Забезпечення технічної можливості надання послуг гарантує відповідність нормативним характеристикам послуг, що будуть надаватись майбутнім користувачам, зокрема, для водопостачання, вимогам щодо: якості питної води, кількості води у кожній точці кінцевого споживання, пропускної здатності системи, забезпечення незастоювання води в трубопроводах, недопущення погіршення режиму водопостачання існуючих споживачів, нормативного тиску води на кожному поверсі об`єкта, надійності, безперебійності, корозійностійкості, хімічної безпечності матеріалів, функціональності побудованої системи, вимог щодо аварійності та ремонтопригодності, захисту від пошкоджень у різних режимах, міцності, стійкості, герметичності, забезпечення гарячого водопостачання та можливості відведення стоків, наявності обліку в кожній точці розподілу та телеметрії, пожежогасіння, тощо.

Оформлення дозвільних документів на будівництво, отримання технічних умов та містобудівних обмежень, проектування, виконання монтажних робіт, передбачених проектом, перевірка, пусконаладка, гідравлічні випробування, хлорування, промивка та прийом в експлуатацію побудованого обладнання в експлуатацію - є комплексом заходів з приєднання (процедурою приєднання), що створює технічну можливість для надання послуг на побудованому об`єкті.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами розгляду листа позивача від 31.07.2024, відповідачем повідомлено ОСББ "Політех-Плаза", що передумовою укладення договору є виконання процедури приєднання новобудови до міських мереж водовідведення за постійною схемою, яка зокрема містить такі етапи:

- виконання робіт з реалізації отриманих забудовником технічних умов на водопостачання та каналізування (далі - ТУ);

- ведення в експлуатацію побудованих, згідно з ТУ та проекту мереж водопостачання та водовідведення з оформленням актів технічної готовності (вводу в експлуатацію), а також подальша передача мереж до комунальної власності територіальної громади міста Києва.

Виконання вказаної процедури передбачено положеннями статті 23 Закону України "Про питну воду та питне водопостачання", статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Правилами користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 №190 (далі - Правила користування №190), де визначено порядок приєднання об`єктів до систем централізованого питного водопостачання та водовідведення. Видача технічних умов передбачена, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 1 статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які мають відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та електронних комунікацій.

Відповідно до частини 1 статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" технічні умови є основними складовими вихідних даних.

Згідно з частиною 2 статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

За частиною 3 статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до об`єктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки.

Відповідно до частини 6 статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" склад, зміст, порядок надання технічних умов та порядок визначення вартості послуг з їх надання визначаються відповідними центральними органами виконавчої влади.

Пунктом 1 розділу ІІІ Правил користування №190 передбачено, що приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення здійснюється відповідно до технічних умов (додаток 2), виданих виконавцем послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення, та розробленого і затвердженого в установленому порядку проекту на приєднання.

Вказаний порядок приєднання до інженерних мереж водопостачання та водовідведення закінченого будівництвом житлового будинку передбачає виконання наступних етапів, зокрема:

- отримання технічних умов на водопостачання та каналізування об`єкта (далі - ТУ), відповідно до статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пунктів 1, 3-10 Розділу ІІІ Правил №190;

- розробку проекту на водопостачання та каналізування об`єкта (далі - проект), відповідно до пункту 1 статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; Державних будівельних норм; пункту 10 Розділу ІІІ Правил №190; Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05.07.1995 №30;

- розгляд відповідного проекту, згідно з вимогами пунктів 11, 16, 17 Розділу ІІІ Правил №190;

- виконання будівельно-монтажних робіт з реалізації ТУ та проекту, згідно з вимогами статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пунктів 1, 12-15 Розділу ІІІ Правил №190, вимог ТУ та проекту;

- приймання-здавання будівельно-монтажних робіт, відповідно до статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Державних будівельних норм України, пункту 18 Розділу ІІІ Правил №190;

- оформлення актів технічного приймання та актів балансової належності на збудовані мережі водопостачання та каналізування, згідно з вимогами пункту 19 Розділу ІІІ Правил №190;

- передачу збудованих зовнішніх мереж водопостачання та каналізування до територіальної громади, згідно з Законом України "Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності", наказу Департаменту комунальної власності виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 18.02.2020 №108.

Отже, необхідною умовою для підключення (приєднання) об`єктів до систем централізованого водопостачання та централізованого водовідведення є отримання технічних умов, які включають перелік технічних вимог для належного водозабезпечення, гарантованого пожежогасіння і надійного каналізування об`єкта, а також недопущення погіршення режиму функціонування комунальних систем централізованого водопостачання та централізованого водовідведення після приєднання цього об`єкту.

Відповідно до частини 12 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник зобов`язаний передати закінчений будівництвом та підключений до інженерних мереж житловий будинок, що споруджувався з залученням коштів фізичних та юридичних осіб, об`єднанню співвласників або власнику, або експлуатуючій організації протягом ста двадцяти календарних днів з дня його прийняття в експлуатацію.

Згідно з частиною 5 статті 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" замовник будівництва або попередній власник будинку зобов`язаний передати один примірник технічної документації на будинок згідно з переліком, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства, співвласникам в особі їх об`єднання або особі, уповноваженій співвласниками у передбаченому цим законом порядку.

Зі змісту сертифіката Державної архітектурно-будівельної інспекції України серії ІУ №86, наданому позивачем, вбачається, що замовником об`єкта є ПАТ "Київський завод "Аналітприлад".

Проте, у матеріалах справи відсутні докази передачі ОСББ "Політех-Плаза" технічної документації на будинок замовником будівництва, відповідно, відсутня сама технічна документація з доказами прийняття в експлуатацію каналізаційних мереж новозбудованого будинку за адресою: просп. Берестейський, 26-А, м. Київ, та, як вказує відповідач, такі документи до ПрАТ "АК "Київводоканал" не надходили (про що останнім неодноразово наголошувалось як у відзиві по справі, так і у письмових поясненнях по суті справи), у той час, як відповідні зауваження були викладені відповідачем (без заперечень позивача) ще у акті обстеження водоспоживання та водовідведення об`єкту №217570 від 25.09.2019.

За змістом статей 3, 15, 16 ЦК України правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів. За результатами розгляду такого спору має бути визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце. Отже, правом на звернення до суду за захистом особа наділяється в разі порушення, невизнання або оспорювання її особистих прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цієї особи, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог, внаслідок чого права будуть імперативно відновлені, або відмовити у задоволенні позову.

Вказана правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.06.2019 у справі №910/16981/17, Верховним Судом у постанові від 25.02.2019 у справі №906/864/17.

Відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої в постановах від 03.12.2019 у справі №904/10956/16, від 07.04.2020 у справі №904/3657/18 задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) цього права відповідачем, з урахуванням належно обраного способу судового захисту.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість вимог позивача щодо визнання житлового будинку приєднаним до зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж ПрАТ "АК "Київводоканал", про зобов`язання відповідача підготувати та надати акт розмежування меж обслуговування зовнішніх каналізаційних мереж між ОСББ "Політех-Плаза", оскільки позивач не виконав власного обов`язку надати відповідачу відповідну технічну документацію на підтвердження виконання технічних умов на водопостачання та каналізування у будинку за адресою: 04116, м. Київ, проспект Перемоги 26-А.

При цьому, як вірно зазначив місцевий господарський суд, посилання позивача на те, що об`єкт за адресою: м. Київ, проспект Берестейський, 26А, є об`єктом закінченого будівництва та прийнятий в експлуатацію Державною архітектурно-будівельною інспекцією, на підтвердження чого надано сертифікат ІУ №86, не свідчить про факт введення в експлуатацію побудованих, згідно з ТУ, зовнішніх водопровідних та каналізаційних мереж.

Таким чином, за відсутності у повному обсязі технічних умов водопостачання та каналізування, введення в експлуатацію, побудованих згідно ТУ та проекту мереж централізованого водопостачання та водовідведення (з оформленням актів технічної готовності (вводу в експлуатацію)) вказаних мереж у будинку за адресою: 04116, м. Київ, проспект Перемоги 26-А, свідчить фактично про відсутність технічної можливості з боку відповідача для надання відповідних послуг централізованого водопостачання та водовідведення позивачу.

Отже, підстав для укладення договору про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення у відповідача немає, а тому доводи позивача про протиправність дій/бездіяльності відповідача "від укладення вказаного договору", також є безпідставними.

Крім того, у судовому засідання судом апеляційної інстанції з`ясовано, що договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення укладено між сторонами.

З огляду на наведене, судова колегія вважає вірними висновки місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позову.

Інші доводи апеляційної скарги взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.

Згідно з частиною 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

При ухваленні даної постанови судом апеляційної інстанції надані вичерпні відповіді на доводи апелянта, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до частини 2 статті 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, виходячи із фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Частиною 1 статті 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга ОСББ "Політех-Плаза" задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати пов`язані з розглядом апеляційної скарги, відповідно до статті 129 ГПК України, покладаються на ОСББ "Політех-Плаза".

Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2025 у справі №910/16144/24 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза".

4. Матеріали справи №910/16144/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано - 22.09.2025.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді М.А. Барсук

Є.Ю. Пономаренко