ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 рокуСправа № 912/592/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кузьміної Б.М., за участю секретаря судового засідання Поступайло К.Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження матеріали справи № 912/592/25

за позовом першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області (27400, Кіровоградська область, м. Знам`янка, вул. Братів Лисенків, 5) в інтересах держави в особі

позивача-1 Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (28200, Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Кам`янець, вул. Криворізька, 11),

позивача-2 Відділу житлово - комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (28200, Кіровоградська область, Кропивницький район, с.Кам`янець, вул. Центральна, 1)

до відповідача Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (25015, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38)

про стягнення 1 101 319,03 грн,

за участю представників:

від прокурора - прокурор Ледовська Т.В.,

від позивача 1 - участі не брали,

від позивача 2 - участі не брали,

від відповідача - адвокат Бірюков А.О.,

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до Господарського суду Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (далі - позивач-1), Відділу житлово - комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (далі - позивач-2) з позовною заявою до Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (далі - відповідач), в якій просить стягнути на користь місцевого бюджету Кам`янецької територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, перерахувавши на рахунок позивача-2 збитки, заподіяні неякісним виконанням робіт за договором підряду №530 від 12.10.2023, укладеним позивачем-2 та відповідачем, в сумі 1 101 319,03 грн, з покладенням на відповідача судового збору.

На обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що відповідач завдав збитків місцевому бюджету неякісним виконанням робіт за об`єктом «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул.Незалежна в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області» за договором підряду від 12.10.2023 № 530. Прокурор вказує, що допущені підрядником невідповідності нормативним документам з будівництва об`єкта є порушенням пунктів 1.2 та 2.1 договору підряду від 12.10.2023 №530. Вартість неякісно виконаних робіт, вказує прокурор, становить 1 101 319,03 грн.

Ухвалою від 26.03.2025 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 912/592/25 за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначив на 24.04.2025; установив учасникам справи строки для подання заяв по суті справи, у тому числі відповідачу відзиву (п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали).

Ухвала від 26.03.2025 про відкриття провадження у справі вручена відповідачу 27.03.2025 доставленням в його Електронний кабінет 26.03.2025 о 19:45 (т.2, а.с. 140).

Правом подати відзив на позовну заяву відповідач не скористався.

Позивачі письмових позицій щодо позовних вимог прокурора до суду не надавали.

За клопотанням представника відповідача, протокольною ухвалою від 24.04.2025 суд відклав підготовче засідання до 08.05.2025.

07.05.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

За клопотанням прокурора, протокольною ухвалою від 08.05.2025 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 22.05.2025.

16.05.2025 від прокурора надійшли заперечення на клопотання відповідача про зупинення провадження у справі. У запереченнях викладене клопотання про визнання поважними причин неподання додаткових доказів у встановлений строк, прийняття доказів та здійснення подальшого розгляду справи з їх урахуванням.

21.05.2025, 22.05.2025 від відповідача надійшли клопотання про визнання причин неподання доказів в підготовчому засіданні поважними та продовження процесуального строку на подання доказів.

Підготовче засідання 22.05.2025 не відбулося, оскільки у відведений для засідання час у Кіровоградській області тривала повітряна тривога.

Ухвалою від 22.05.2025 господарський суд продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів, підготовче засідання призначив на 29.05.2025.

28.05.2025 від відповідача надійшло клопотання про визнання причин неподання доказів в підготовчому засіданні поважними та продовження процесуального строку на подання доказів.

29.05.2025 від прокурора надійшли заперечення на клопотання відповідача.

Ухвалою від 29.05.2025 господарський суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача від 07.05.2025 про зупинення провадження у справі.

Протокольною ухвалою від 29.05.2025 суд задовольнив клопотання прокурора і відповідача, визнав причини неподання доказів у встановлений строк поважними, прийняв подані прокурором і відповідачем докази; за клопотанням представника відповідача відклав підготовче засідання до 18.06.2025.

10.06.2025 від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів.

16.06.20255 від прокурора надійшли заперечення на клопотання відповідача про витребування доказів.

18.06.2025 від відповідача надійшло клопотання про визнання причин неподання доказів поважними та продовження процесуальних строків на подання доказів (висновку експерта).

Ухвалою від 18.06.2025 господарський суд у задоволенні клопотання відповідача від 09.06.2025 про витребування доказів відмовив.

Протокольною ухвалою від 18.06.2025 суд продовжив відповідачу строк до 25.06.2025 для подання до суду висновку експерта, відклав підготовче засідання до 25.06.2025.

25.06.2025 від відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи висновку експерта від 24.06.2025 № 17/25.

Протокольною ухвалою від 25.06.2025 суд долучив до матеріалів справи висновок експерта від 24.06.2025 № 17/25; для надання прокурором письмових пояснень щодо висновку експерта від 24.06.2025 № 17/25 та, за необхідності, письмової реакції відповідача на відповідні пояснення, підготовче засідання відклав до 24.07.2025.

08.07.2025 до суду від прокурора надійшли письмові пояснення.

Ухвалою від 24.07.2025 суд закрив підготовче провадження у справі № 912/592/25; призначив справу № 912/592/25 до розгляду по суті на 27.08.2025 о 14:00 та на 28.08.2025 о 10:30; задовольнив усні клопотання прокурора і представника відповідача про виклик експертів; викликав судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієва В.Е. на 10:30 у судове засідання 28.08.2025 для надання роз`яснень щодо висновку № 1043/24-27 від 20.08.2024 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; викликав судового експерта Петрова М.С. на 11:00 у судове засідання 28.08.2025 для надання роз`яснень щодо висновку № 17/25 від 24.06.2025 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи.

У судових засіданнях 27.08.2025 та 28.08.2025 брали участь прокурор і представник відповідача, позивачі участі в судових засіданнях не брали, про дату, час і місце їх проведення були належно повідомлені.

У судовому засіданні 27.08.2025 суд заслухав вступні слова прокурора і представника відповідача, дослідив докази (за винятком висновку судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієва В.Е. від 20.08.2024 №1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи та висновку судового експерта, фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи).

У судовому засіданні 28.08.2025 брали участь судові експерти Дмитрієв В.Е. і Петров М.С., які надали роз`яснення по суті складених ними висновків. У судовому засіданні 28.08.2025 суд дослідив висновок судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієва В.Е. від 20.08.2024 №1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи та висновок судового експерта Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, заслухав заключні слова прокурора і представника відповідача.

У вступному і заключному словах прокурор позовні вимоги підтримала і просила їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача проти позову заперечував та просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Посилаючись на пункт 8.1 договору підряду, за яким виконувалися роботи, вказав, що гарантійний строк (3 роки) ще не сплинув і відповідачу не надходило претензій щодо якості робіт. Зазначив, що позовні вимоги прокурора ґрунтуються на отриманому в кримінальному провадженні висновку експерта за результатами проведення судово-будівельної експертизи, який відповідач вважає неналежним і недопустимим доказом, зокрема, вказує, що судовий експерт не відбирав особисто зразки, як то належало на виконання ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02.05.2024. Зазначив, що у відібранні зразків для експертизи брав участь керівник ТОВ «Укрдор`якість» Рашиді М.Г., щодо якого відсутні належні докази того, що він є спеціалістом, і ще одна особа, статус якої невідомий, оскільки щодо неї відсутня постанова про залучення її як спеціаліста у кримінальному провадженні. Вказав, що постановою слідчого від 01.05.2024 проведення експертизи було доручене експертам Кіровоградського НДЕКЦ МВС України, а не Кропивницькому відділенню КНДІСЕ. Зазначив, що керни для дослідження відбирались невідомо де, зокрема, звертав увагу, що в протоколі лабораторних досліджень і протоколі тимчасового доступу до речей і документів щодо Точки 4 відбору кернів зазначені різні номери будинків (87 і 17), що викликає запитання, де саме відбиралися керни. Звертав увагу на неналежне пакування кернів, вказував, що таке пакування має запобігати їх пошкодженню, зокрема, пакування не мало відбуватися в поліетиленові пакети Національної поліції. Посилаючись на зазначене в протоколі лабораторних досліджень пакування, висловив сумнів, що лабораторно досліджувалися саме ті зразки, які відбиралися. Зазначав, що протокол лабораторних досліджень не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема, керни мали відбиратися по ширині, а не по довжині; зазначений у договорі ДСТУ поширюється на асфальтні суміші, а не на асфальтне покриття. Вказав, що керни відібрані по спливу 6 місяців з дня виконання робіт, зокрема багато видів робіт, в тому числі ямковий ремонт виконувалися вже 31.10.2023, 03.11.2023, 06.11.2023, а зразки (керни) відібрані 07.05.2024, тобто пізніше за 6 місяців з дня виконання робіт. Посилався на журнал укладки асфальтобетонної суміші та записи в ньому про завезення значної кількості асфальту 31.10.2023, 03.11.2023, 06.11.2023, посилався на журнали ущільнення та розливу в`яжучих матеріалів. Наголошував, що здійснювався ямковий ремонт, а не влаштування суцільної дороги, тому керни мали відбиратися з усіх ділянок, яких більше 200, а не лише за 4-ма точками. Посилаючись на висновок судового експерта від 24.06.2025 № 17/25 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, вказав, що експерт не зміг надати висновок з поставлених йому питань, тому що протокол лабораторних досліджень не відповідає вимогам законодавства.

У судовому засіданні 28.08.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, відклав ухвалення та проголошення судового рішення до 08.09.2025.

08.09.2025 суд ухвалив рішення у справі та проголосив його вступну та резолютивну частини.

Ухвалюючи рішення, суд виходив з повно і всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Щодо підстав представництва інтересів держави в суді прокурором.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право звернення прокурора до суду в інтересах держави передбачено також статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та статтею 53 Господарського процесуального кодексу України.

Стаття 23 Закону України "Про прокуратуру" визначає підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме: у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 визначено, що під представництвом прокуратурою інтересів держави треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави з урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, у зв`язку із чим прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство підставу позову та зазначає, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту.

З контексту викладеного вище рішення Конституційного Суду України, враховуючи положення чинного законодавства, вбачається, що прокурором прояв порушення інтересів держави визначається самостійно, з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, із зазначенням, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, та з обґрунтуванням у позовній заяві необхідності їх захисту і зазначенням органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Отже, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не підлягають точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17.

Крім того, вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004 категорично ствердив, що "правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес".

Прокурор зазначає, що його звернення з позовною заявою у спірних правовідносинах спрямоване на захист і відновлення майнових інтересів Кам`янецької територіальної громади, оскільки стягнення коштів з Дочірнього підприємства «Кіровоградський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» за неналежно виконаними зобов`язаннями надасть можливість в подальшому використати їх на цільові потреби громади, зокрема, забезпечення благоустрою.

Порушення інтересів держави прокурор обґрунтовує тим, що неякісним виконанням робіт за договором підряду завдано збитків Кам`янецькій територіальній громаді в сумі 1 101 319,03 грн, оскільки фінансування таких робіт здійснене за рахунок коштів місцевого бюджету.

Зазначені інтереси держави, у випадку підтвердження обставин їх порушення, потребують захисту.

При цьому, інтереси держави у цьому випадку збігаються з інтересами місцевого самоврядування.

Суперечності, які виникають у бюджетних правовідносинах, зачіпають як інтереси держави, так і суспільні інтереси, тож порушення інтересів держави у цій сфері є порушенням загальнодержавних інтересів, що, відповідно до статті 131-1 Конституції України, покладає на прокурора обов`язок їх представництва в суді.

Суд також ураховує, що прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно. При цьому, відповідно до приписів частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор, звертаючись до суду з позовною заявою в інтересах держави, зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, яким не здійснюється або неналежним чином здійснюється захист цих інтересів.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Неналежне здійснення захисту виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У цій справі прокурор звернувся до господарського суду в інтересах держави в особі Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області та Відділу житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області.

Згідно з частиною третьою статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

З урахуванням статей 1, 2, 6, 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", селищна рада як орган місцевого самоврядування представляє відповідну територіальну громаду і здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Приписи частини першої статті 61 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачають, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно складають та схвалюють прогнози відповідних місцевих бюджетів, розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України.

Відповідно до частини першої статті 22 Бюджетного кодексу України, для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Відповідно до пункту 3 частини другої, частини п`ятої статті 22 Бюджетного кодексу України, за бюджетними призначеннями, визначеними рішеннями про місцеві бюджети, головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно відповідні місцеві ради, які здійснюють управління бюджетними коштами, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове їх використання, а також внутрішній контроль за взяттям бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів, витрачанням ними бюджетних коштів.

Отже, правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, в тому числі і місцевих бюджетів, становлять суспільний інтерес.

Кам`янецька селищна рада Кіровоградської області - представницький орган місцевого самоврядування, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади, приймати від її імені рішення та здійснювати в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування.

Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності, належного виконання передбачених законом повноважень.

Для реалізації наданих повноважень ради мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

Статтею 20 Бюджетного кодексу України передбачено застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі, складовими якого є бюджетні програми, відповідальні виконавці бюджетних програм, паспорти бюджетних програм, результативні показники бюджетних програм (частина друга цієї статті).

Бюджетні програми формуються головними розпорядниками бюджетних коштів під час складання прогнозу місцевого бюджету та проєкту бюджету на плановий бюджетний період з урахуванням планів діяльності на середньостроковий період, прогнозних та програмних документів економічного і соціального розвитку (частина третя цієї статті).

Згідно з частиною четвертою статті 20 Бюджетного кодексу України, відповідальний виконавець бюджетних програм визначається головним розпорядником бюджетних коштів за погодженням з місцевим фінансовим органом. Відповідальним виконавцем бюджетних програм може бути головний розпорядник бюджетних коштів за бюджетними програмами, виконання яких забезпечується його апаратом, та/або розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня, який забезпечує виконання бюджетних програм у системі головного розпорядника.

Рішенням Новгородківської селищної ради від 24.12.2021 № 1806 «Про затвердження Програми розвитку, ремонту та утримання вулично-шляхової мережі населених пунктів Новгородківської селищної територіальної громади на 2022-2024 роки» (т.1, а.с. 53) затверджена Програму розвитку, ремонту та утримання вулично-шляхової мережі населених пунктів Новгородківської селищної територіальної громади на 2022-2024 роки (далі Програма, т.1, а.с. 54-58) та встановлено, що виконання передбачених програмою обсягів робіт планується шляхом залучення на відповідні цілі в тому числі і коштів загального та спеціального фонду селищного бюджету (розділ IV Програми).

Стаття 36 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлює, що фінансування місцевих програм благоустрою населених пунктів проводиться за рахунок коштів місцевих бюджетів.

На виконання цієї Програми виконкому селищної ради необхідно, серед іншого, забезпечити своєчасне надходження та використання коштів в терміни, визначені Програмою, та за цільовим призначенням (розділ V Програми).

Метою цієї Програми є розширення та збереження існуючої вулично-шляхової мережі населених пунктів селищної ради, покращення її експлуатаційно-технічних характеристик, збереження безпеки руху транспорту та пішоходів, суттєвого поліпшення рівня благоустрою населених пунктів.

Рішенням від 18.10.2024 № 3763 «Про перейменування» Новгородківська селищна рада Кіровоградської області вирішила, що у зв`язку з перейменуванням селища Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області на селище Кам`янець, Новгородківська селищна рада є Кам`янецькою селищною радою Кропивницького району Кіровоградської області.

Додатком до Програми передбачено ряд заходів з ремонту та капітального ремонту вулично-дорожнього покриття, виконання яких згідно з рішенням Новгородківської селищної ради від 10.12.2021 № 1641 та затвердженим ним Положення про відділ житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (т.1, а.с. 38-44) належить до компетенції Відділу житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту.

Кам`янецька селищна рада як головний розпорядник бюджетних коштів та орган, на який покладено виконання повноважень з благоустрою населених пунктів (підпункт 7 пункту «а» статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»), має забезпечувати належне виконання усіх заходів, спрямованих на реалізацію відповідних повноважень.

Отже, у разі підтвердження наявності збитків у сумі 1 101 319,03 грн, про яку стверджує прокурор у позові, кошти в зазначеному розмірі мають бути повернуті до місцевого бюджету Кам`янецької селищної територіальної громади.

Ураховуючи викладене, Кам`янецька селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області (позивач-1) є органом, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах.

Відповідно до пункту 1.1 Положення про відділ житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Новгородківської селищної ради, затвердженого рішенням Новгородківської селищної ради від 10.12.2021 №1641, що діяло на момент виникнення спірних правовідносин (далі Положення про Відділ), Відділ є виконавчим органом Новгородківської селищної ради, що утворюється Новгородківською селищною радою.

Відділ підзвітний і підконтрольний Новгородківській селищній раді, підпорядкований виконавчому комітету та селищному голові (пункт 1.2. Положення про Відділ).

Відділ у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про запобігання корупції», Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність», «Про автомобільний транспорт», «Про благоустрій населених пунктів», Житловим кодексом України, іншими законами України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства розвитку громад та територій України, іншими підзаконними нормативно-правовими актами, що стосуються галузі містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, охорони навколишнього природного середовища та благоустрою населених пунктів, рішеннями селищної ради, розпорядженнями селищного голови прийнятих у межах їх компетенції та цим Положенням (пункт 1.3 Положення).

Відповідно до пункту 1.11 Положення про Відділ, Відділ фінансується за рахунок коштів місцевого бюджету, інших бюджетів, передбачених чинним законодавством.

Відділ розробляє і реалізує програми у сфері житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури і цивільного захисту (пункт 2.27 Положення про Відділ).

Відділу житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Новгородківської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області надані повноваження щодо проведення електронних закупівель відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проведення державних закупівель товарів та послуг відповідно чинного законодавства, використовуючи систему «ПРОЗОРО», оголошення тендерів на капітальні та поточні ремонти відповідно до методики реалізації затверджених програм (пункти 2.14, 2.17 Положення про Відділ).

Згідно з пунктом 2.1 Положення про Відділ, основним завданням відділу є забезпечення реалізації принципів місцевого самоврядування у сфері містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту (у тому числі у сфері питної води та питного водопостачання, дорожнього господарства, теплопостачання, енергоефективності та енергозбереження), благоустрою населених пунктів, поводження з побутовими та промисловими відходами, а також у сфері будівництва об`єктів житлово-комунального господарства на території Новгородківської селищної ради.

За вимогами пункту 2.10 Положення про Відділ, Відділ уповноважений на здійснення заходів щодо моніторингу, координації виконання робіт по поточному, капітальному ремонтах та проведення реконструкцій об`єктів, які є власністю Новгородківської селищної ради та знаходяться на балансі Новгородківської селищної ради, шляхів місцевого значення, а також капітального та поточного ремонту вулиць і доріг населених пунктів, за будівництвом об`єктів водопостачання, каналізування та полігонів твердих побутових відходів.

Вбачається, що Відділ є замовником публічної закупівлі, за результатами якої укладений договір підряду від 12.10.2023 № 530 (т.1., а.с. 145).

Відділ є стороною договору підряду від 12.10.2023 № 530, умови якого висувають вимоги до якості робіт, а тому саме на позивача-2, у разі порушення інтересів територіальної громади, покладено обов`язок із захисту інтересу територіальної громади на належне використання таких коштів та забезпечення благоустрою.

Рішенням Кам`янецької селищної ради від 15.11.2024 № 3771 (т.1, а.с. 46) змінена назва Відділу житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Новгородківської селищної ради Кіровоградської області на Відділ житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради Кіровоградської області, затверджене Положення про Відділ у новій редакції (т.1, а.с. 47-52).

Ураховуючи викладене, позивач-2 є органом, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах.

Знам`янська окружна прокуратура листом від 16.01.2025 № 52/03-423ВИХ-25 (т.2, а.с. 27-30) повідомила Кам`янецьку селищну раду Кіровоградської області про факти, з якими прокурор пов`язує порушення Дочірнім підприємством «Кіровоградський облавтодор» ВАТ ДАК «Автомобільні дороги України» вимог законодавства під час виконання договору підряду від 12.10.2023 №530, поставила запитання щодо вжиття позивачем-1 заходів претензійно-позовного характеру.

Листом від 21.01.2025 № 03-27/181 (т.2, а.с. 31) Кам`янецька селищна рада Кіровоградської області відповіла прокурору, що факти неякісного виконання робіт на суму 1 101 319,03 грн згідно з договором № 530 відсутні; заходи претензійно-позовного характеру селищною радою не вживалися.

Знам`янська окружна прокуратура листом від 31.01.2025 №52/03-895 ВИХ-25 (т.2, а.с. 32-35) повідомила Відділ житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради про факти, з якими прокурор пов`язує порушення ДП «Кіровоградський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» вимог законодавства під час виконання договору підряду від 12.10.2023 № 530, поставила запитання щодо вжиття позивачем-2 заходів претензійно-позовного характеру.

Листом від 10.02.2025 №01-14/32 (т.2, а.с. 36) Відділ житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради відповів прокурору, що факти неякісного виконання робіт згідно з договором від 12.10.2023 № 530 відсутні; заходи претензійно-позовної роботи із стягнення коштів будуть вживатися відділом після розгляду справи в судових органах винесенням відповідного рішення про притягнення винної посадової особи до передбаченої чинним законодавством відповідальності.

Із зазначеного вбачається, що позивачі наявність стверджуваних прокурором порушень інтересів держави у відповідних правовідносинах не визнали та, відповідно, заходів для захисту інтересів держави не вживали, зокрема до суду з позовною заявою не зверталися.

Наведене утворює передбачений вимогами Конституції України та Закону України "Про прокуратуру" винятковий випадок, за якого стверджуване прокурором порушення відповідачами інтересів держави супроводжується неналежним виконанням уповноваженими органами функцій із їх захисту та є підставою для застосування представницьких повноважень прокурором в інтересах держави.

За таких обставин, вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом.

Дослідивши пояснення прокурора, наведені в позовній заяві, заслухавши прокурора і представника відповідача у судових засіданнях, повно, безпосередньо і всебічно дослідивши наявні у справі докази, суд установив обставини, які є предметом доказування у справі.

Рішенням Новгородківської селищної ради від 24.12.2021 № 1806 (т.1, а.с. 53) затверджено Програму розвитку, ремонту та утримання вулично-шляхової мережі населених пунктів Новгородківської селищної територіальної громади на 2022-2024 роки (далі Програма, т.1, а.с. 54-58).

У пункті 2.3 додатку до Програми передбачений орієнтовний обсяг фінансування капітального ремонту дорожнього покриття по вул. Незалежна в смт. Новгородка Новгородківської селищної ради в сумі 1 450 тис. грн.

12.10.2023 Відділ житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Новгородківської селищної ради та Дочірнє підприємство «Кіровоградський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» за результатами процедури публічної закупівлі уклали договір підряду № 530 (далі Договір, т. 1., а.с. 172-177).

За пунктом 1.1. Договору, Замовник доручає Підряднику і зобов`язується прийняти і оплатити «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» (далі - Послуги), а Підрядник зобов`язується на свій власний ризик надати Послуги, доручені йому Замовником згідно з цим Договором. Назва Послуг кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі та код визначений згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі: згідно з додатками до цього договору ДК 021:2015- 45233142-6 ремонт доріг.

Згідно з пунктом 1.4 Договору, місце надання послуг: Україна, 28200, Кіровоградська область, Кропивницький район, селище міського типу Новгородка, вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна).

Відповідно до пункту 2.1. Договору, матеріальні ресурси, що використовуються для виконання Послуг, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, зокрема якісні, технологічні та фізико-механічні показники асфальтобетонних сумішей, що використовуватимуться при виконанні ремонтних робіт, повинні відповідати вимогам, передбаченими ДСТУ Б В.2.7-119:2011, та іншим чинним державним стандартам, що регулюють вимоги до якості суміші асфальтобетонної.

Згідно з пунктом 3.1 Договору, ціна Договору становить 3 040 000,00 грн.

Відповідно до пункту 5.1 Договору, надання Послуг за Договором здійснюється з моменту укладення Договору та у строк не пізніше ніж до 15.11.2023.

За пунктами 6.3.1, 6.3.2, 6.3.4 Договору, Підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами надавати усі Послуги в обсязі і терміни, передбачені Договором; забезпечувати при наданні Послуг їхню якість, яка має відповідати вимогам, встановленим розділом 2 Договору; нести повну відповідальність за обсяги, якість та вартість наданих Послуг.

Згідно з пунктом 7.1 Договору, у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором Сторони несуть відповідальність, передбачену законами України і Договором.

За пунктом 8.1 Договору, Підрядник гарантує можливість експлуатації відремонтованого об`єкту після надання ним Послуг терміном не менше 3 (трьох) років з моменту підписання уповноваженими представниками Замовника і Підрядника актів наданих Послуг за формами №КБ-2.

За змістом пунктів 11.1, 11.3 Договору Договір набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та діє до 31.12.2023; закінчення терміну дії Договору не звільняє Сторони від відповідальності за порушення, яке мало місце під час дії Договору.

Договір підписаний сторонами та скріплений їхніми печатками.

Додатками до Договору є Договірна ціна (Додаток № 1), Локальні кошториси (Додаток № 2), Підсумкова відомість ресурсів (Додаток № 3).

Додатковою угодою від 15.11.2023 № 1 (т.1, а.с. 216) позивач-2 та відповідач виклали в новій редакції пункт 5.1 Договору: «5.1. надання Послуг за договором здійснюється з моменту укладення Договору та у строк не пізніше ніж до 31.12.2023 року».

Додатковою угодою від 21.12.2023 № 2 (т.1, а.с. 217) позивач-2 та відповідач дійшли взаємної згоди про дострокове розірвання Договору з 21.12.2023 та підтвердили, що станом на день укладення цієї угоди Постачальник за Договором виконав роботи на суму 2 259 119,45 грн.

08.12.2023 позивач-2 та відповідач підписали акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт на суму 2 259 119,45 грн (т.1, а.с. 234-236).

09.12.2023 позивач-2 сплатив відповідачу 2 259 119,45 грн, що підтверджується відомостями про трансакцію від 09.12.2023 № 271353524 (т.1, а.с. 237).

01.05.2024 у Єдиному державному реєстрі досудових розслідувань зареєстроване кримінальне провадження № 0000034 (т.1, а.с. 169-171) за самостійно виявленим прокурором правопорушенням, кваліфікованим за частиною другою статті 366 Кримінального кодексу України.

Під час проведення слідчих дій у кримінальному провадженні № 0000034 у присутності керівника позивача-2 Монастирського Б.Л., головного інженера філії «Кіровоградська ДЕД» ДП «Кіровоградський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» Лимаренка С.С. (наказ про призначення на посаду від 03.09.2015 № 60-вк, т.1, а.с. 243), судового експерта Кропивницького відділення КНДІСЕ Дмитрієва В.Е., керівника ТОВ «Науково-технічний центр «Укрдор`якість» Радиші М.Г. були відібрані зразки улаштованого асфальтобетонного покриття проїжджої частини вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області за Договором підряду №530 від 12.09.2023, за чотирма точками у загальній кількості дванадцяти кернів (протокол тимчасового доступу від 07.05.2024, т. 1, а.с. 239-240). У протоколі тимчасового доступу зазначено, що відповідні процесуальні дії проводилися на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду від 02.05.2024.

Листом від 07.05.2024 № 0034/111-3-2024 (т.1, а.с. 244) Відділення поліції № 2 Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області звернулося до ТОВ «Науково-технічний центр «Укрдор`якість», просило визначити фізико-механічні показники зразків асфальтобетонного покриття та надати відповіді на низку питань, в тому числі щодо водонасичення відібраних зразків (кернів) асфальтобетону та коефіцієнту ущільнення шару асфальтобетону відібраних зразків (кернів). У листі зазначено, що разом з цим листом направляються відібрані зразки (керни).

Листом від 09.05.2024 № 09/05/24-1 (т.1, а.с. 245) ТОВ «Науково-технічний центр «Укрдор`якість» надало до Відділення поліції № 2 Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області результати проведених досліджень фізико-механічних властивостей відібраних з асфальтобетонного покриття на території Кіровоградської області кернів за участю фахівців товариства - протокол випробувань від 09.05.2024 № 758 (т. 1, а.с. 246-247).

У протоколі випробувань від 09.05.2024 № 758 вказано, що випробування проводились у лабораторії ТОВ „НТЦ „Укрдор`якість, зазначені реквізити свідоцтва про відповідність системи вимірювань ДСТУ, вид випробувань „АСГ.Др.Щ.Б.НП.І. ДСТУ Б В.2.7-119:2011, випробовувався асфальтобетон: точка № 1 (Керн № 1, Керн № 2, Керн № 3), точка № 2 (Керн № 4, Керн № 5, Керн № 6), точка № 3 (Керн № 7, Керн № 8, Керн № 9), точка № 4 (Керн № 10, Керн № 11, Керн № 12).

У протоколі зазначено, що зразки відібрано та випробування проведені відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-319:2016 „Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Методи випробувань.

У протоколі випробування від 09.05.2024 № 758 вказані, серед іншого, товщина верхнього шару асфальтобетонного покриття (Точка № 1 58 мм, Точка № 2 68 мм, Точка № 3 50 мм, Точка № 4 49 мм), коефіцієнт ущільнення (норма не менше 0,99, Точка № 1 -0,98, Точка № 2 0,98, Точка № 3 - 0,97, Точка № 4 0,99), водонасичення (норма не більше 3,5 %, Точка № 1 2,2 %, Точка № 2 1,7 %, Точка № 3 4,3 %, Точка № 4 2,2 %).

За висновком за результатами випробувань, зазначеним у протоколі від 09.05.2024 № 758, надані асфальтобетонні керни Точка №3 не відповідають за фізико-механічними показниками вимогам ДСТУ Б В.2.7-119:2011 «Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Технічні умови» з урахуванням зміни № 1. Точка № 1, Точка № 2, Точка № 4 відповідають за фізико-механічними показниками вимогам ДСТУ Б В.2.7-119:2011 „Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Технічні умови, з урахуванням зміни № 1. Точка №1, Точка №2, Точка №3 не відповідають за коефіцієнтом ущільнення вимогам ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво». Точка №4 відповідає за коефіцієнтом ущільнення вимогам ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво».

У межах кримінального провадження № 0000034 від 01.05.2024 судовим експертом Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієвим В.Е. проведено судову будівельно-технічну експертизу.

Як вказано у висновку експерта, на вирішення експертизи були поставлені такі питання:

1 Чи завищено обсяги та вартість фактично виконаних робіт по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»), визначеним первинною звітною документацією з будівництва? Якщо так, то на яку суму?

2. Чи відповідають якісні показники дорожнього покриття нормам ДБН України по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

3. Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь») обсягам та вартості, визначеним первинною звітною документацією з будівництва (актам приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в)? Якщо не відповідають, то в чому полягає невідповідність? Якщо так, на яку суму?

У висновку судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 №1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи надані відповіді на перелічені вище питання (т.2, а.с. 109-124):

1. Керуючись вимогами нормативних документів, діючими в галузі будівництва на території України, результатами проведеного візуально-інструментального огляду в натурі об`єкта дослідження, наданими на дослідження матеріалами та результатами проведених відповідних розрахунків, експертом зроблено висновок, що обсяги та вартість фактично виконаних робіт по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»), які можливо було перевірити за результатами проведення візуально-інструментального огляду в натурі, в повній мірі відповідають обсягам та вартості робіт, що зазначені у звітній документації по зазначеному об`єкту.

2. Якісні показники дорожнього покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь») не відповідають вимогам щодо забезпечення коефіцієнту ущільнення згідно з пунктом 20.8.10 ДБН В.2.3-4:2015, а також вимогам щодо контрольованих показників фізико-механічних властивостей згідно з пунктом 5.3.1 ДСТУ Б В.2.7-119:2011.

Загальна вартість неякісно виконаних будівельних робіт по вищезазначеному об`єкту становить 1 101 319,03 грн.

З висновку (сторінка 19, т. 2, а.с. 118, 122) вбачається, що 1 101 319,03 грн є вартістю обсягів робіт, які потребують перероблення.

У висновку, серед іншого, вказано: „В ДСТУ Б В.2.7-119:2011 «Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Технічні умови.», зокрема, зазначено:

«5.3.1 Вимоги до фізико-механічних властивостей асфальтобетону встановлюють в залежності від районування території України за кліматичними умовами роботи асфальтобетонного покриття відповідно до класу суміші, виду, групи, типу, марки асфальтобетону і місця його застосування у конструкції дорожнього одягу.

Районування території України за кліматичними умовами роботи асфальтобетонного покриття наведено у додатку А.

Показники фізико-механічних властивостей гарячої щільної асфальтобетонної суміші і асфальтобетону повинні відповідати вимогам таблиць 8 і 9, а холодних - вимогам таблиці 10. Показники фізико-механічних властивостей гарячої пористої і високопористої сумішей і асфальтобетону повинні відповідати вимогам таблиці 11».

В таблиці 8 «Вимоги до фізико-механічних властивостей гарячого щільного асфальтобетону марок І та II для кліматичних районів А-1 - А-7» зазначено, що для гарячого щільного асфальтобетону тип Б, марки І, для кліматичного району А-5 :

- водонасичення за об`ємом не повинно перевищувати 3.5%;

- границя міцності при стиску, за температури не повинна бути меншою: 2.8 МПа (при 20 °С) та 1.3 МПа (при 50 °С).

Коефіцієнт ущільнення контролюється відповідно до ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво» ( у тому числі Зміна № 1, та №2), а саме:

«20.8.10. Коефіцієнт ущільнення асфальтобетонних сумішей у шарах дорожнього одягу повинен бути не менше ніж:

0.99 - для щільного асфальтобетону з гарячих сумішей для дорожнього покриття;

0.98 - для щільного асфальтобетону з гарячих сумішей для шарів дорожньої основи та вирівнюючого шару;

0.97 - для пористого та високопористого асфальтобетону з гарячих сумішей;

0.96 - для асфальтобетону із холодних сумішей.

Відхилення від потрібно коефіцієнта ущільнення у бік зменшення допускається не більше ніж у 10% вимірів (на малих ділянках до 3 км не більше одного випадку) від їх загальної кількості і не більше ніж на 0.01 решта - не нижче нормативного значення».

Відповідно до п.2.1 Договору Матеріальні ресурси, що використовуються для виконання Послуг, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, зокрема якісні, технологічні та фізико-механічні показники асфальтобетонних сумішей, що використовуватимуться при виконанні ремонтних робіт, повинні відповідати вимогам передбаченим згідно ДСТУ Б В.2.7-119:2011, та іншим чинним державним стандартам, що регулюють вимоги до якості суміші асфальтобетонної.

Якість будівельних робіт це сукупність їх суттєвих властивостей (функціональних, технологічних, конструктивних, естетичних тощо), закріплених договором, проектом будівництва, актами нормативно - технічного регулювання з метою безпечної експлуатації результату таких робіт.

Проаналізувавши наданий на дослідження протокол № 758 від 09.05.2024 р. випробувань матеріалів, а також вимоги нормативних документів, експертом встановлено, що фактично виконані роботи по об`єкту: «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд.№56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)», не відповідають вимогам щодо забезпечення коефіцієнту ущільнення згідно п.20.8.10 ДБН В.2.3-4:2015, вимогам щодо контрольованих показників фізико - механічних властивостей згідно п.5.3.1 ДСТУ Б В.2.7-119:2011.

Розрахунок вартості обсягів неякісно виконаних будівельних робіт (що потребують перероблення) та пов`язаних із ними витрат по об`єкту: «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд.№56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)», що не відповідають вищенаведеним вимогам нормативних документів, виконано шляхом виділення із наданої на дослідження звітної документації відповідних позицій, з подальшим складанням контрольного акту (Додаток №2 до даного висновку).

Також у кримінальному провадженні № 0000034 проведена судова економічна експертиза. За висновком судового експерта Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 04.10.2024 № СЕ-19/112-24/10788-ЕК (т.2, а.с. 17-26), матеріальна шкода (збитки) в розмірі 1 101 319,03 грн під час виконання будівельних робіт відповідно до договору підряду № 530 від 12.10.2023 по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»), з урахуванням висновку експерта від 20.08.2024 № 1043/24-27 документально підтверджується.

Ухвалюючи рішення у справі, суд виходив з такого.

Відповідно до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з пунктом 8 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Стаття 11 Цивільного кодексу України визначає, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є договори та інші правочини.

За частинами першою, другою статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

За частиною першою статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (частина перша статті 837 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини другої статті 852 Цивільного кодексу України, за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Згідно з частиною третьою статті 858 Цивільного кодексу України, якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до частини першої статті 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

За статтею 877 Цивільного кодексу України, підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Відповідно до частини другої статті 883 Цивільного кодексу України, за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з частиною першою статті 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

За нормами частини першої статті 623 Цивільного кодексу України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

За приписами частини першої статті 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до частини другої статті 22 Цивільного кодексу України, збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За частиною третьою статті 22 Цивільного кодексу України, збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

З системного аналізу зазначених вище норм чинного законодавства можна дійти висновку, що у разі невиконання або неналежного виконання підрядником обов`язків за договором підряду замовник має право вимагати відшкодування збитків.

Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.

Відповідно до статті 857 Цивільного кодексу України, робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

За приписами частини першої статті 884 Цивільного кодексу України, підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Вказані положення узгоджуються з практикою Верховного Суду, правові висновки у частині відшкодування збитків, завданих вчиненням цивільного правопорушення, викладено у постанові Верховного Суду від 03.07.2018 у справі №916/332/17, якою також зроблено висновок про те, що критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору.

При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення повинне вирішуватися з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення.

Верховний Суд у постанові від 27.08.2020 у справі № 916/477/18 про стягнення збитків у зв`язку з неналежним виконанням будівельних робіт за договором підряду, вказав, що враховуючи наявний у справі висновок судової будівельно-технічної експертизи, встановлено, що роботи, вартість яких позивач просить стягнути із відповідача, виконані неналежним чином та не у повній відповідності з умовами договору, а тому наявні підстави для відшкодування збитків, завданих неналежним виконанням договірного зобов`язання.

Висновком судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 №1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи підтверджується неякісне виконання відповідачем робіт за Договором підряду від 12.10.2023 №530, що свідчить про неналежне виконання відповідачем обов`язків за Договором та наявність вини у вчиненні цивільного правопорушення, що призвело до спричинення збитків бюджету Кам`янецької селищної територіальної громади в сумі 1 101 319,03 грн.

Суд узяв до уваги як належний і допустимий доказ висновок судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Зазначений доказ здобутий у кримінальному провадженні № 0000034.

Як виснував Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 05.03.2024 у справі № 910/3374/23, та обставина, що експертиза проведена не за ухвалою суду у справі, що розглядається, не є підставою вважати її недопустимим доказом, оскільки особа, яка проводила цю експертизу, є атестованим судовим експертом, обізнана про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України, сам висновок є в достатній мірі інформативним щодо предмета доказування, а, отже, є допустимим письмовим доказом у справі, який слід оцінити у сукупності із іншими доказами у справі (постанови Верховного Суду від 11.05.2022 у справі № 450/3032/19, від 07.02.2024 у справі № 201/11458/20).

Чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо використання під час розгляду цивільної справи доказів, отриманих у межах інших проваджень. Тобто докази, зібрані у межах кримінального провадження, можуть бути використані як докази у цивільній справі, якщо відповідні дані стосуються предмета доказування. Достовірність і достатність таких доказів суд оцінює з урахуванням обставин конкретної справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі № 477/2330/18 (провадження № 14-31цс22)).

Висновок експертизи, призначеної в межах кримінального провадження, оцінюється господарськими судами у сукупності з іншими доказами на загальних підставах відповідно до вимог статті 86 ГПК України, при цьому сторони не позбавлені можливості надати суду докази на його спростування, клопотати перед судом про виклик у судове засідання експерта, який проводив експертизу, тощо (постанова Верховного Суду від 11.03.2021 у справі № 923/188/20).

При вирішенні господарських спорів може бути досліджений і висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, в тому числі цивільної, кримінальної, адміністративної. Висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, оцінюється господарським судом у вирішенні господарського спору на загальних підставах як доказ зі справи, за умови, що цей висновок містить відповіді на питання, які виникають у такому спорі, і поданий до господарського суду в належним чином засвідченій копії (постанова Верховного Суду від 30.04.2020 у справі № 924/497/19).

У постанові Верховного Суду від 05.02.2020 у справі № 461/3675/17 колегія суддів врахувала допустимість висновку експерта як доказу, оскільки експертиза, проведена у кримінальному провадженні, містила інформацію щодо предмета доказування у цивільному провадженні, незважаючи на те що на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не був ухвалений.

За приписами частини четвертої статті 236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Ураховуючи вищенаведені висновки Верховного Суду, господарський суд дійшов переконання про можливість дослідження та оцінки як доказу висновку судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 №1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, проведеної у кримінальному провадженні № 0000034.

Одночасно суд зауважує, що оцінював зазначений доказ за правилами Господарського процесуального кодексу України, який визначає порядок здійснення судочинства в господарських судах (стаття 1 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин першої, третьої статті 3 Господарського процесуального кодексу України, судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Кодексу України з процедур банкрутства, Закону України "Про міжнародне приватне право", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, оцінка зібраних у справі доказів у господарському процесі відбувається виключно за правилами Господарського процесуального кодексу України.

На обґрунтування недопустимості висновку експерта від 20.08.2024 № 1043/24-27 як доказу відповідач посилається на порушення порядку здобуття цього доказу, передбаченого кримінально-процесуальним законодавством.

Зокрема, доводи відповідача стосуються правильності виконання ухвали слідчого судді про надання тимчасового доступу до речей і документів. Відповідач сумнівається в тому, що особа, яка відбирала зразки, може бути спеціалістом у кримінальному провадженні, посилається на відсутність постанови про залучення спеціаліста, зазначає, що спеціалісту не роз`яснювались його права та обов`язки за Кримінальним процесуальним кодексом України. На переконання відповідача, відібрані за результатами тимчасового доступу зразки були неправильно упаковані Національної поліцією. Відповідач вважає, що постановою слідчого від 01.05.2024 про призначення судово-будівельної експертизи виконання експертизи було доручене іншій експертній установі, експерт надав відповіді не на всі питання, що були поставлені слідчим, тощо.

Кримінальний процесуальний кодекс України визначає порядок кримінального провадження в Україні і в господарському процесі не може бути застосований.

За такого доводи відповідача про порушення процесу збирання доказів у кримінальному провадженні не підлягають оцінці у господарській справі і не мають юридичного значення під час розгляду господарської справи про стягнення збитків за договором підряду.

З урахуванням зазначеного, твердження представника відповідача про недотримання кримінально-процесуального законодавства під час призначення експертизи, відбору зразків для експертизи та їх пакування Національною поліцією, надання на дослідження тощо не підлягають оцінці у господарській справі, що розглядається.

Суд оцінював висновок судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи за правилами статті 98 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 98 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Предметом висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 №1043/24-27 є дослідження обставини якості виконання робіт за Договором підряду, зокрема якісних показників дорожнього покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 про вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь»), яка (обставина) входить до предмета доказування та встановлення якої потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Висновок експерта викладений у письмовій формі, у ньому зазначено, коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальності, а також свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, посада експерта) та на якій підставі була проведена експертиза (пункти 1, 3, 9 розділу „ВСТУП), питання, що були поставлені експертові (пункт 7 розділу „ВСТУП), які матеріали експерт використав (пункт 5 розділу "ВСТУП" сукупно з Приміткою до висновку, пункт 14 розділу „ВСТУП).

У висновку судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 №1043/24-27 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи зазначена категорія та номер справи, за якою призначена експертиза, зокрема кримінальне провадження № 0000034 від 01.05.2024 (пункт 2 розділу «ВСТУП»), вказано, що експерт попереджений про кримінальну відповідальність за статтею 384 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за статтею 385 Кримінального кодексу України за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків (пункт 10 розділу «ВСТУП»).

Висновок експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 містить докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання.

Заперечуючи проти позовних вимог, представник відповідача заперечував проти належності і допустимості висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27, зокрема зазначав, що зразки (керни) для дослідження відбирались невідомо де, зокрема, звертав увагу, що в протоколі лабораторних досліджень і протоколі тимчасового доступу до речей і документів щодо Точки № 4 відбору кернів зазначені різні номери будинку (87 і 17), поблизу якого вони відбиралися.

Суд відхилив цей довод, оскільки щодо Точки № 4 як у протоколі випробувань матеріалів від 09.05.2024 №758, так і у висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 жодних порушень вимог нормативних актів у сфері будівництва не зазначено, навпаки вказано, що Точка № 4 відповідає за коефіцієнтом ущільнення вимогам ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво», відповідає за фізико-механічними показниками вимогам ДСТУ Б В.2.7-119:2011 «Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Технічні умови». Тобто позовні вимоги про стягнення збитків не ґрунтуються на результатах дослідження зразків, відібраних за Точкою № 4.

Судовий експерт Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієв В.Е. у судовому засіданні, відповідаючи на запитання прокурора і представника відповідача, додатково пояснив, що зразки відбиралися з ділянок, відремонтованих за Договором, які були вказані представниками замовника робіт та їх виконавця.

Представник відповідача звертав увагу, що за записами в Журналі укладки асфальтобетонної суміші (т.2, а.с. 195-196), 31.10.2023, 03.11.2023, 06.11.2023 завозилося багато асфальтної суміші, що свідчить про виконання робіт за Договором підряду в ці дні. При цьому вказував, що керни відібрані по спливу 6 місяців з дня виконання робіт, зокрема багато видів робіт, в тому числі ямковий ремонт виконувалися вже 31.10.2023, 03.11.2023, 06.11.2023, а зразки (керни) відібрані 07.05.2024, тобто пізніше за 6 місяців з дня виконання робіт. Посилався на журнали ущільнення та розливу в`яжучих матеріалів.

Відповідний аргумент відповідача ґрунтується на положеннях пункту 21.9 ДБН В.2.3-4:2015 з урахуванням Зміни № 1, відповідно до яких з метою встановлення об`єктивних значень товщин асфальтобетонних шарів та фізико-механічних показників асфальтобетону при прийманні закінчених робіт відбирання кернів потрібно здійснювати у період не раніше ніж через добу та не пізніше шести місяців після влаштування відповідних шарів.

Прокурор зазначала, що керни відібрані з дотриманням 6-місячного строку.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні копії журналів ущільнення та розливу в`яжучих матеріалів, на які посилався представник відповідача.

У справі містяться копії сторінок Загального журналу робіт № 1 із будівництва об`єкта «Поточний ремонт вулиці Незалежна окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна смт. Новгородка» (т.2, а.с. 187-193) та Журналу укладки асфальтобетонної суміші. Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. №56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (т.2, а.с. 194-196).

Суд дослідив відповідні журнали.

У Журналі укладки асфальтобетонної суміші (т. 2, а.с. 196) містяться записи за 31.10.2023, 03.11.2023, 06.11.2023, 07.11.2023, 10.11.2023, 15.11.2023, 17.11.2023, 18.11.2023, зокрема, у стовпчиках з даними щодо часу початку і закінчення робочої зміни, температури повітря, № паспорту та часу відправки, державного номера машини, температури суміші, кількості суміші, марки, маси котків. Колонки щодо місця проведення робіт, часу укладки, підпису майстра, приміток записів не містять. Суд зазначає, що в цьому Журналі конкретні види робіт не зазначені.

У Загальному журналі робіт № 1 (т.2, а.с. 188) зазначено, що він є основним первинним документом, який відтворює технологічну послідовність, терміни, якість і умови виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва (пункт 1 Вказівок щодо ведення загального журналу робіт); загальний журнал веде особа, відповідальна за будівництво об`єкта (виконавець робіт, старший виконавець робіт) і заповнює його з першого дня роботи на об`єкті особисто або доручає керівникам змін (пункт 3 Вказівок щодо ведення загального журналу робіт); відомості про виконання робіт (з початку і до їх завершення), що включаються до таблиці А.5, є основною частиною журналу (пункт 9 Вказівок щодо ведення загального журналу робіт).

З копії сторінок Загального журналу робіт № 1 вбачаються такі записи у Таблиці А.5 (т.2, а.с. 192-193) у дні проведення робіт, на яких наголошували представник відповідача і прокурор:

- 31.10.2023 щодо знімання асфальтобетонного покриття за допомогою машин для холодного фрезерування, розробки ґрунту екскаватором, ямкового ремонту асфальтобетонного покриття;

- 03.11.2023, 06.11.2023 щодо знімання асфальтобетонного покриття за допомогою машини для холодного фрезерування, щодо засипання промоїн і просідань асфальтогранулятом, щодо ямкового ремонту асфальтобетонного покриття;

- 07.11.2023 щодо знімання асфальтобетонного покриття за допомогою машин для холодного фрезерування, щодо розливу в`яжучих матеріалів, щодо улаштування вирівнювального шару із асфальтобетонної суміші асфальтоукладником;

- 08.11.2023 щодо улаштування вирівнювального шару із асфальтобетонної суміші асфальтоукладником, щодо розробки ґрунту на узбіччях екскаватором;

- 10.11.2023 щодо улаштування покриття із гарячих асфальтобетонних сумішей, щодо розливу в`яжучих матеріалів, щодо перевезення асфальтобетонної суміші;

- 15.11.2023 щодо улаштування покриття із асфальтобетонної суміші;

- 17.11.2023, 18.11.2023 щодо розливу в`яжучих матеріалів, щодо улаштування покриття із асфальтобетонної суміші, щодо перевезення асфальтобетонної суміші.

У висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 (сторінка 15 висновку, т. 2, а.с. 116) зазначено:

- «обсяги робіт пов`язані з ліквідацією ямковості проїзної частини під час візуально-інструментального огляду фактично не досліджувалися, так як ці роботи входять до переліку скритих»;

- «обсяги робіт пов`язані з засипанням промоїн і просідань асфальтогранулятом під час візуально-інструментального огляду фактично не досліджувались, так як ці роботи входять до переліку скритих»;

- «обсяги робіт пов`язані з влаштуванням вирівнюючого шару із застосуванням укладальників асфальтобетону під час візуально-інструментального огляду фактично не досліджувались, так як ці роботи входять до переліку скритих».

У висновку зазначено, що на дослідження, серед іншого, були надані відповідні акти № 1-7 на закриття прихованих робіт. Копії цих актів містяться в справі (т.1, а.с. 223-229).

Із змісту сторінки 14 висновку експерта (т.2, а.с. 115-зворотний бік) вбачається, що досліджувалися роботи, пов`язані з улаштуванням покриттів із гарячих асфальтобетонних сумішей. Зокрема, вказано, що обсяги робіт, пов`язані з улаштуванням покриттів із гарячих асфальтобетонних сумішей, відповідають обсягам, наведеним у звітній документації, а саме: в перерізі товщини шару покриття дорожнього одягу; зазначено, що загальна площа виконання робіт по вказаному об`єкту знаходиться у межах відповідності з наданою на дослідження первинною звітною документацією; фактична товщина шару покриття дорожнього одягу визначалась розрахунковим методом на підставі наданого на дослідження протоколу № 758 від 09.05.2024 випробувань матеріалів.

З наведеного вбачається, що якість суміші, якою виконувався ямковий ремонт, на якому наголошує відповідач, мотивуючи порушення 6-місячного строку відібрання кернів, не досліджувалася, оскільки ці роботи належать до прихованих.

Вбачається, що досліджувалася якість улаштування дорожнього покриття з гарячих асфальтобетонних сумішей і саме щодо відповідних робіт зроблений висновок про їх невідповідність вимогам ДБН В.2.3-4:2015 щодо забезпечення коефіцієнту ущільнення та вимогам ДСТУ Б В.2.7-119:2011 щодо контрольованих показників фізико-механічних властивостей (сторінки 18, 19 висновку експерта, т.2, а.с. 117-118).

У Загальному журналі робіт № 1 перший запис про улаштування покриття із гарячих асфальтобетонних сумішей датований 10.11.2023.

Керни для дослідження відібрані 07.05.2024, тобто в межах 6-місячного строку, на який посилаються прокурор і представник відповідача.

При цьому, в судовому засіданні судовий експерт Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієв В.Е. зазначив, що експерт не здійснює приймання об`єкта в експлуатацію, а досліджує лише певну частину об`єкту, зокрема в цьому випадку фізико-механічні характеристики асфальтобетону, тому дослідження можна проводити в межах гарантійного строку на матеріал.

Представник відповідача, посилаючись на підрозділ 4.2 ДСТУ Б В.2.7-319:2016 та на пункти 44, 45 таблиці 21.1 ДБН В 2.3-4:2015, зазначав, що протокол лабораторних досліджень від 09.05.2024 № 758 не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема, керни мали відбиратися по ширині, а не по довжині; зазначений у договорі ДСТУ поширюється на асфальтні суміші, а не на асфальтне покриття.

Суд виходить з того, що умовами Договору (пункт 2.1) установлені вимоги до якісних, технологічних та фізико-механічних показників асфальтобетонних сумішей, що використовуватимуться при виконанні ремонтних робіт, зокрема передбачено, що вони повинні відповідати вимогам, передбаченим ДСТУ Б В.2.7-119:2011.

Як вбачається із Загального журналу робіт № 1, улаштування дорожнього покриття проводилося із асфальтобетонної суміші.

При цьому в протоколі випробувань від 09.05.2024 № 758 зафіксовані результати випробування асфальтобетону.

Як вказано на сторінці 13 висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27, при проведенні натурного обстеження було проведено комплекс робіт, пов`язаних з визначенням: геометричних показників покриттів з асфальтобетону; товщини конструктивних шарів дорожнього одягу; кількісних показників інших супутніх робіт. У висновку вказано, що відповідно до вимог [8] (тобто ДСТУ В.2.7-319:2016 „Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Методи випробувань), спеціалістами ТОВ „Науково-технічний центр „Укрдор`якість були відібрані зразки асфальтобетону для подальшого дослідження у відповідній сертифікованій будівельній лабораторії з метою визначення фізико-механічних показників такого асфальтобетону, та у відповідності до вимог [3] (тобто ДБН В 2.3-4:2015 „Автомобільні дороги. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво) відбиралися зразки (керни) циліндричної форми з метою встановлення фактичної товщини верхнього шару дорожнього одягу.

Суд бере зазначене до уваги, оскільки, як пояснив судовий експерт Кропивницького відділення КНДІСЕ Дмитрієв В.Е. у судовому засіданні, він був присутній під час відбору зразків і керував процесом їх відбору, натурне обстеження об`єкта дослідження було проведено в день відбору зразків. З протоколу тимчасового доступу до речей і документів вбачається, що він складений за участі експерта Дмитрієва В.Е.

Про відбір проб асфальтобетону у відповідності до ДСТУ Б В.2.7-319:2016 "Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродинамічний. Методи випробувань" зазначається також у протоколі випробувань матеріалів ТОВ «Науково-технічний центр «Укрдор`якість» від 09.05.2024 №758.

У судовому засіданні викликаний за клопотанням відповідача судовий експерт, фізична особа-підприємець, Петров М.С., відповідаючи на запитання прокурора і представника відповідача, зазначив, що зразки мають відбиратися по ширині влаштованого шару, оскільки можуть використовуватися різні партії асфальтобетону і фізико-механічні показники можуть варіюватися.

Суд зазначає, що відповідач не повідомив і не довів використання асфальтобетону з різних партій, не посилався на різність фізико-механічних характеристик матеріалу (асфальтобетону).

Представник відповідача зазначав, що ДБН В.2.3.-4:2015 (про порушення вимог яких зазначає прокурор, спираючись на висновок судового експерта Кропивницького відділення КНДІСЕ від 20.08.2024 № 1043/24-27) не поширюються на ремонт, що здійснювався за Договором підряду від 12.10.2023 № 530, оскільки така дорога не є дорогою загального користування. За такого відповідач вважає, що коефіцієнт ущільнення асфальтобетону (про порушення щодо якого виснував експерт Кропивницького відділення КНДІСЕ у висновку від 20.08.2024 № 1043/24-27) не регулюється ДСТУ Б В.2.7-119:2011.

Аналогічної думки дотримується судовий експерт, фізична особа-підприємець, Петров М.С., який у судовому засіданні надав роз`яснення щодо складеного ним висновку від 24.06.2025 № 17/25, поданого до суду відповідачем.

Суд виходить з того, що за умовами пункту 2.1. Договору, матеріальні ресурси, що використовуються для виконання Послуг, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, зокрема якісні, технологічні та фізико-механічні показники асфальтобетонних сумішей, що використовуватимуться при виконанні ремонтних робіт, повинні відповідати вимогам, передбаченими ДСТУ Б В.2.7-119:2011, та іншим чинним державним стандартам, що регулюють вимоги до якості суміші асфальтобетонної.

У розділі 5 Робочого проєкту за об`єктом «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремим ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області», виконаного ФОП Пуришем А.О. на замовлення позивача-2, вказано, що асфальтобетон має відповідати ДСТУ Б В.2.7-119:2011 (т.1, а.с. 76).

У переліку посилань Робочого проєкту (т.1, а.с. 83) зазначені ДБН 2.3.-4:2015 Автомобільні дороги. Проектування. Будівництво.

За частиною першою статті 877 Цивільного кодексу України, підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

За пунктом 1 ДСТУ Б В.2.7-119:2011 «Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Технічні умови», цей стандарт поширюється на асфальтобетонні суміші й асфальтобетон для автомобільних доріг загального користування, аеродромів, мостів, вулиць, доріг і площ міських та сільських поселень, доріг і майданчиків промислових та сільськогосподарських підприємств.

У судовому засіданні експерт Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієв В.Е. зазначив, що ДСТУ Б В.2.7-119:2011, з урахуванням змін, містять посилання на ДБН В.2.3-4:2015.

Аналогічні аргументи наводив прокурор у поясненнях.

При цьому судовий експерт Дмитрієв В.Е. зазначив, що вимоги до матеріалу (асфальтобетону) є незмінними і фізико-механічні характеристики асфальтобетону не залежать від виду дороги.

Судовий експерт, фізична особа-підприємець, Петров М.С. у судовому засіданні наявність відповідних посилань (на відповідні ДБН у ДСТУ Б В.2.7-119:2011) не коментував, разом з тим, вказував, що ДБН В.2.3-4:2015 не поширюються на дороги населених пунктів.

Суд зазначає, що за змістом пунктів 5.4.1., 7.13 ДСТУ Б В.2.7-119:2011 асфальтобетонну суміш виробляють, зберігають, укладають та ущільнюють відповідно до вимог ДБН В.2.3-4 та цього стандарту. Контроль якості укладання та ущільнення асфальтобетонної суміші і якості асфальтобетону у покритті здійснюють шляхом відбору кернів або вирубок у порядку, що передбачений ДБН В.2.3-4, та їх випробовування.

ДСТУ Б В.2.7-119:2011 (пункт 2) у переліку посилань зазначає ДБН В.2.3-4:2007 «Споруди транспорту. Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина ІІ. Будівництво», на заміну яких прийняті ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво» (наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.09.2015 № 234 «Про затвердження ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво»).

Ураховуючи зазначене, суд погодився з доводами прокурора про те, що коефіцієнт ущільнення влаштованого асфальтобетонного покриття нормується актами у галузі будівництва (ДСТУ Б В.2.7-119:2011, ДБН В.2.3-4:2015) і такими актами правомірно послуговувався експерт Кропивницького відділення КНДІСЕ Дмитрієв В.Е., проводячи судову будівельно-технічну експертизу.

Додатково суд зауважив, що у висновку судового експерта, фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. (сторінка 24, т.3, а.с. 96-зворотний бік) процитований лист відповідача (замовника експертизи) у відповідь на клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, зокрема, серед іншого, в листі відповідача, з посиланням на ДБН В.2.3-4:2015 зазначається про порядок відбирання кернів. Під час судового розгляду відповідач не повідомляв, чому, стверджуючи, що дія ДБН В.2.3-4:2015 не поширюється на ремонт зазначеного в Договорі об`єкта, відповідач одночасно послуговувався цим нормативним актом у спірних правовідносинах.

Представник відповідача зазначає, що керни мали відбиратися не за чотирма точками, а з 275-ти ділянок ремонтованої дороги.

Суд виходить з того, що умовами Договору (пункт 2.1) передбачено, що асфальтобетонна суміш має відповідати вимогам ДСТУ Б В.2.7.-119:2011.

З протоколу лабораторних досліджень від 09.05.2024 № 758 та висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 вбачається, що досліджувались саме якісні характеристики асфальтобетонної суміші.

Суд ураховує, що відповідач не повідомив і не довів, що використовував різну асфальтобетонну суміш (з різними фізико-механічними характеристиками) або ж різні партії асфальтобетонної суміші для влаштування дорожнього покриття на ділянках, з яких відібрані зразки, і на ділянках, з яких, за твердженням відповідача, такі зразки мали бути відібрані, але не відбирались.

Суд також виходить з того, що відповідачу має бути достеменно відомо, з яких ділянок відбиралися керни, ураховуючи присутність його представника (працівника, головного інженера Філії «Кіровоградська ДЕД») під час такого відбору. Докази надання будь-яких пропозицій, зауважень, заперечень таким представником під час виконання відбору у справі відсутні.

Представник відповідача, посилаючись на пункт 4.2 ДСТУ В.2.7-319:2016, зазначав, що пробу упаковують в тару, яка запобігає її деформуванню та руйнуванню під час транспортування.

Зокрема, представник відповідача зазначав, що відповідним пакуванням має бути тубус або коробка, а не поліетиленовий пакет Національної поліції.

Суд зазначає, що сторона відповідача не обґрунтувала і не довела, як саме пакування кернів у поліетиленовий пакет могло вплинути на фізико-механічні властивості асфальтобетону, його коефіцієнт ущільнення та водонасичення.

Представник відповідача зазначав, що судовий експерт Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієв В.Е. не має експертної спеціальності для проведення експертиз за кодом 10.16, тому не міг використовувати Методику визначення якості виконаних дорожньо-будівельних робіт при будівництві, реконструкції, ремонті, автомобільних доріг загального користування (позиція № 7 пункту 14 висновку від 20.08.2024 № 1043/24-27).

За пунктом 1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо.

Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта.

Відповідно до Переліку видів судових експертиз та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта фахівцям науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (Додаток 5 до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів (пункт 3 розділу IV), який був чинним станом на дату проведення експертизи, експертна спеціальність „Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів (вид судової експертизи - будівельно-технічна) має індекс 10.6.

Висновок від 20.08.2024 № 1043/24-27 складений судовим експертом Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієвим В.Е., який має кваліфікацію судового експерта, серед іншого, за спеціальністю з індексом 10.6 (сторінка 3 висновку, т.2, а.с. 110), тому міг проводити відповідну судову будівельно-технічну експертизу і надавати висновок з поставлених питань, використовуючи обрані ним як експертом методики дослідження.

Представник відповідача зазначав, що з висновку експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 20.08.2024 № 1043/24-27 вбачається, що матеріали за клопотанням експерта були надані більш як у 45-денний строк, тому експерт мав повернути матеріали без виконання.

Суд зазначає, що у висновку експерта вказано, що станом на 19.08.2024 клопотання експерта задоволено в повному обсязі. Як пояснив експерт у судовому засіданні, йому вистачило наданих матеріалів для виконання дослідження і надання відповідей на поставлені питання. У висновку також зазначено про направлення експертом до прокуратури листа від 06.05.2024 № 1806/1619-6-24/27 про погодження більш розумного строку проведення експертизи. Зазначення у висновку дати направлення листа 14.02.2024 - суд оцінює як описку, про що свідчить вказана там само вихідна дата листа 06.05.2024. Висновок не містить даних щодо заперечень прокуратури проти погодження більш розумного строку; відсутність заперечень, в силу пункту 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, означає погодження такого строку. Ураховуючи все зазначене, повідомлене представником відповідача не може мати наслідком неналежність або недопустимість висновку експерта.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов переконання про належність, допустимість, достовірність і вірогідність вказаного доказу.

Відповідач надав до суду висновок судового експерта, фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25 (т.3, а.с. 85-108), складений за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, виконаної на замовлення відповідача відповідно до договору від 27.03.2025 № 27/03/2025 на надання послуг з проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Дослідивши в судовому засіданні наданий відповідачем висновок експерта, суд установив, що на вирішення судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до звернення від 27.03.2025, відповідачем як замовником були поставлені такі питання:

1. Чи відповідають фізико-механічні властивості влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва?

2. Чи відповідає коефіцієнт ущільнення влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва?

3. Чи відповідає водонасичення влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва?

У розділі ІІІ «ВИСНОВКИ» висновку експерта зазначено:

- з першого питання «За результатами проведених досліджень, зроблено висновок про те, що встановити, чи відповідають фізико-механічні властивості влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, за наданими матеріалами, не надається за можливе»;

- з другого питання «За результатами проведених досліджень, зроблено висновок про те, що встановити чи відповідає коефіцієнт ущільнення влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва не надається за можливе, так як чинними нормативно-правових актів у галузі будівництва не нормується цей показник для поточного середнього ремонту вулиць населених пунктів»;

- з третього питання «За результатами проведених досліджень, зроблено висновок про те, що встановити, чи відповідає водонасичення влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, на даному етапі, за наданими матеріалами, не надається за можливе».

На обґрунтування неможливості надання відповідей на поставлені питання у висновку зазначено, серед іншого, щодо коефіцієнту ущільнення, що ДСТУ Б В.2.7-119:2011 не висуває вимог до такого показника, як коефіцієнт ущільнення асфальтобетону; не висувають вимог щодо коефіцієнта ущільнення асфальтобетону й Технічні правила ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів; відповідно до розділу 1 ДБН В.2.3-4:2015, він не розповсюджує свою дію на поточний середній ремонт вулиць населених пунктів, оскільки вул.Незалежна в селищі Кам`янець Кропивницького району Кіровоградської області, відповідно до наданого Проєкту, не є автомобільною дорогою загального користування, з врахуванням визначення, наведеного в пункті 3.1.2 ДСТУ 9214:2023 Автомобільні дороги. Терміни та визначення понять (сторінка 42, т.3., а.с. 105-зворотний бік).

Щодо фізико-механічних властивостей асфальтобетону, в тому числі водонасичення у висновку зазначено, що експертом заявлялось клопотання про надання додаткових матеріалів для подальшого виконання експертизи, зокрема експерт просив надати в його розпорядження оригінал або якісну засвідчену копію протоколу випробування асфальтобетону з кожної ділянки проведення робіт, що містив би необхідну експерту інформацію, у відповідь на яке (клопотання) від замовника (відповідача) надійшов лист з обґрунтуванням неможливості надати протокол випробування асфальтобетону, в тому числі через відмову балансоутримувача в дозволі на пошкодження влаштованого (відремонтованого) покриття вул. Незалежна (сторінки 43, 44 висновку, т.3, а.с. 106).

Одночасно у висновку зазначається, що, беручи до уваги значний проміжок часу з моменту улаштування покриття дотепер, достовірно встановити, чи відповідав влаштований асфальтобетон вимогам ДСТУ Б В.2.7-119:2011, у зв`язку з відсутністю методики, не видається за можливе. Вказано, що, підсумовуючи вищезазначене, зроблено висновок про те, що встановити, чи відповідають фізико-механічні властивості, в тому числі водонасичення влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва не надається за можливе, у зв`язку з відсутністю регламенту оцінки відповідності асфальтобетону, що перебував в експлуатації.

У судовому засіданні судовий експерт Петров М.С. підтвердив викладене у висновку.

Оцінюючи наданий відповідачем висновок судового експерта, фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25, суд виходив з такого.

За частинами першою, другою статті 98 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предмет дослідження експерта це ті фактичні дані та обставини, що потребують для свого встановлення спеціальних знань у певній галузі (науки, техніки, мистецтва тощо), і які мають значення для судочинства. Це визначається питаннями, поставленими перед експертом, і охоплює факти, які можуть бути встановлені лише за допомогою спеціальних знань, а не правових.

Як вбачається з поставлених відповідачем питань експерту, предметом дослідження судового експерта в цьому випадку була відповідність фізико-механічних властивостей, коефіцієнту ущільнення, водонасичення влаштованого асфальтобетонного покриття по об`єкту «Поточний середній ремонт вул. Незалежна (окремими ділянками від пров. Дорожний до буд. № 56 по вул. Незалежна) в смт. Новгородка Кропивницького району Кіровоградської області (Код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8-Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» за договором підряду № 530 від 12.10.2023 вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва.

Відповідні обставини входять до предмету доказування у справі № 912/592/25, оскільки позовні вимоги ґрунтуються на обставині неналежної якості виконаних робіт за Договором підряду, у зв`язку з невідповідністю вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва фізико-механічних властивостей, коефіцієнту ущільнення, водонасичення влаштованого асфальтобетонного покриття.

Із змісту висновку вбачається, що в ході дослідження експерт мав необхідність у додаткових матеріалах, заявляв клопотання замовнику експертизи (відповідачу) про їх надання, але матеріали не були надані.

У висновку з першого питання експерт зазначив про неможливість установлення за наданими матеріалами відповідності фізико-механічних властивостей влаштованого асфальтобетонного покриття вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, з другого питання про неможливість установлення відповідності коефіцієнту ущільнення, оскільки чинними нормативно-правовими актами у галузі будівництва не нормується такий показник для поточного середнього ремонту вулиць населених пунктів, як коефіцієнт ущільнення; з третього питання про неможливість установлення відповідності водонасичення на даному етапі за наданими матеріалами.

Отже, фактично у розділі «ВИСНОВКИ» висновку судового експерта, фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25 йдеться про неможливість надання відповідей на поставлені замовником експертизи питання, тобто про неможливість надання висновку.

За пунктом 2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Інструкція № 53/5), на експерта покладається обов`язок повідомити в письмовій формі органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернути надані матеріали справи та інші документи, якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані, а також у разі тимчасової втрати працездатності, перебування відповідно до законодавства у відпустці, строк яких не дозволяє виконати експертизу в строки, передбачені цією Інструкцією, або у разі призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.

Вимоги до змісту повідомлення про неможливість надання висновку установлені в пункті 4.20 Інструкції № 53/5, серед іншого, передбачено, що в мотивувальній частині викладаються причини, які обумовили неможливість надання висновку, а у заключній частині вказується про неможливість надання висновку.

Зміст висновку судового експерта фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25 (синтезуюча та заключна частина) свідчить про те, що фактично він є повідомленням про неможливість надання висновку.

Наданий відповідачем висновок експерта не може оцінюватися за правилами статті 98 Господарського процесуального кодексу України як висновок експерта, оскільки не містить відповідей по суті поставлених питань, а містить інформацію про неможливість надання відповідей на поставлені питання, що характерно для повідомлення про неможливість надання висновку.

Відповідач у судовому засіданні стверджував, що причиною неможливості надання залученим ним експертом відповідей на поставлені питання є невідповідність вимогам чинного законодавства протоколу випробувань матеріалів від 09.05.2024 № 758, зокрема у зв`язку з невідповідністю процедури відібрання кернів вимогам нормативних актів у галузі будівництва, зокрема, відповідним ДБН, а також неналежність пакування кернів тощо.

Суд зазначає, що предметом дослідження експерта, як слідує з поставлених експерту питань, була не відповідність процедури відбору кернів вимогам нормативних актів у галузі будівництва, а відповідність фізико-механічних характеристик, коефіцієнту ущільнення та водонасичення улаштованого дорожнього покриття.

Заключна частина висновку не містить висновків про відповідність або невідповідність відбору кернів вимогам нормативних актів у галузі будівництва, в тому числі ДБН, про відповідність або невідповідність нормативним актам з питань будівництва упаковки кернів або з будь-яких інших питань, крім неможливості надання відповіді на поставлені замовником питання, які (питання) так само не стосувалися правильності методу відбору кернів, здійснення їх пакування тощо.

Ураховуючи вищенаведене в сукупності, суд дійшов переконання, що наданий відповідачем «ВИСНОВОК ЕКСПЕРТА складений за результатами судової будівельно-технічної експертизи», виконаний судовим експертом, фізичною особою-підприємцем, Петровим М.С., від 24.06.2025 № 17/25 не містить відповідей на питання, поставлені експертові, містить інформацію про неможливість надання таких відповідей, тому не є висновком експерта у розумінні статті 98 Господарського процесуального кодексу України.

Висновок експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Дмитрієва В.Е. від 20.08.2024 № 1043/24-27 і висновок судового експерта, фізичної особи-підприємця, Петрова М.С. від 24.06.2025 № 17/25 не є взаємовиключними, оскільки в одному висновку надані відповіді по суті поставлених питань, в іншому констатована неможливість надання відповіді на питання за наданими матеріалами.

Суд зазначає також, що не прийняв посилання представника відповідача на відсутність претензій щодо якості виконаних робіт у межах гарантійного строку. Як свідчать відповіді позивачів від 21.01.2025 №03-27/181 (т.2, а.с. 31) від 10.02.2025 №01-14/32 (т.2, а.с. 36) на листи прокурора, позивачі не вбачали порушень під час виконання робіт за Договором і претензійно-позовну роботу не проводили, тому з відповідним позовом в інтересах держави до суду звернувся прокурор. Стягнення збитків у спірних правовідносинах є належним способом захисту з огляду на зазначені вище норми статей 22, 611, 623, 883 Цивільного кодексу України.

З урахуванням наведеного, суд зауважує, що для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду.

Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності).

Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки.

Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність такої умови цивільно-правової відповідальності, як причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою (збитками), зумовлена необхідністю встановлення факту, що саме протиправна поведінка конкретної особи, на яку покладається така відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що з необхідністю та невідворотністю спричинила збитки.

Отже, збитки є наслідками неправомірної поведінки, дії чи бездіяльності особи, яка порушила права або законні інтереси іншої особи, зокрема невиконання або неналежне виконання установлених вимог щодо здійснення господарської діяльності, господарське правопорушення, порушення майнових прав або законних інтересів інших суб`єктів тощо.

Відсутність хоча б одного із перелічених елементів, що утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Ураховуючи положення статті 74 Господарського процесуального кодексу України, на позивача (прокурора) покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.

Слід зазначити, що господарський суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди, оцінюючи надані сторонами докази (близький за змістом висновок щодо самостійного встановлення судом складу правопорушення сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.03.2019 у справі № 920/715/17, а також у постановах Верховного Суду від 15.02.2022 у справі № 927/219/20, від 14.09.2021 у справі № 923/719/17, від 10.06.2021 у справі № 5023/2837/11, від 22.04.2021 у справі № 915/1624/16, від 10.03.2020 у справі № 902/318/16, від 10.12.2020 у справі № 922/1067/17 та від 10.06.2021 у справі № 5023/2837/11).

З наявних в матеріалах справи документів слідує, що відповідач гарантував якість виконаних робіт протягом всього гарантійного строку (3 роки), який розпочався з дати підписання сторонами актів приймання виконаних робіт і на час проведення судової експертизи, зокрема відібрання відповідних зразків, ще не закінчився.

Отже, поведінка відповідача щодо неякісного виконання робіт є протиправною.

Протиправною поведінкою відповідача місцевому бюджету Кам`янецької селищної територіальної громади завдано збитків в розмірі 1 101 319,03 грн. Позивач-2 не отримав очікуване при укладенні Договору, неякісно виконані роботи потребують перевлаштування. Збитки у розмірі 1 101 319,03 грн перебувають у безпосередньому причинному зв`язку від протиправної поведінки відповідача.

Відповідальність за безпосередній обсяг та якість робіт за Договором підряду лежить на підряднику, тому вина відповідача у заподіянні збитків доведена.

Невиконання відповідачем договірних зобов`язань з виконання будівельних робіт відповідної якості, яка була визначена відповідно до умов Договору, зобов`язання з виконання якого покладено на відповідача як підрядника, свідчить про наявність прямого причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та заподіяними збитками. Відсутність своєї вини у завданні збитків відповідач належними та допустимими доказами суду не довів.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У частині третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Реалізація принципу змагальності сторін в процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Суд зазначає, що 17.10.2019 набув чинності Закон України від 20.09.2019 № 132-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким було, зокрема внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України та змінено назву статті 79 Господарського процесуального кодексу України з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів» та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування «вірогідність доказів».

Стандарт доказування «вірогідність доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

За результатами розгляду справи суд дійшов переконання, що докази, надані прокурором на підтвердження обставин неякісного виконання відповідачем робіт за Договором та завдання збитків місцевому бюджету Кам`янецької селищної територіальної громади в сумі 1 101 319,03 грн, дозволяють суду дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Як уже було наведено вище, неякісне виконання робіт відповідачем є протиправною формою поведінки, внаслідок якої позивач-2 був позбавлений права в повному обсязі отримати результат виконання укладеного Договору, що перебуває у безпосередньому причинному зв`язку із наведеними діями відповідача, а сукупність наведених елементів є підставою для застосування такого заходу відповідальності, як стягнення збитків.

З огляду на вищевикладене, збитки, заподіяні Кам`янецькій територіальній громаді в сумі 1 101 319,03 грн, підлягають стягненню з відповідача.

При цьому, аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд може спиратись на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Отже, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія А, №303-А. пункт 29).

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у цій справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Судові витрати у справі становить судовий збір, сплачений прокурором за подання позовної заяви. У зв`язку із задоволенням позову, судовий збір у сумі 16 519,79 грн, на підставі частини першої статті 129 Господарського процесуального кодексу України, належить стягнути з відповідача на користь Кіровоградської обласної прокуратури.

Керуючись статтями 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (25015, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38, ) на користь місцевого бюджету Кам`янецької територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області шляхом перерахування на рахунок відділу житлово - комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради (28200, Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Кам`янець, вул. Центральна, 1, , р/р UА 0193851, банк Державна казначейська служба України в м. Київ) збитки за договором підряду від 12.10.2023 № 530 в сумі 1 101 319,03 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (25015, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4, ) судовий збір у розмірі 16 519,79 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати до електронних кабінетів учасників справи, засобами поштового зв`язку відділу житлово - комунального господарства, містобудування, архітектури, благоустрою, інфраструктури та цивільного захисту Кам`янецької селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (28200, Кіровоградська область, Кропивницький район, селище Кам`янець, вул. Центральна, 1).

Повне рішення складено 18.09.2025.

Суддя Б.М. Кузьміна