ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"17" вересня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/3323/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Артмотор" (місцезнаходження:40009, місто Суми, вул.Білопільський Шлях, буд.26; )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" (місцезнаходження: 61058, місто Харків, вулиця Клочківська, б.59; )
про стягнення 5 000 000,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Артмотор" звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті", згідно вимог якої просить стягнути збитки у вигляді недоотриманих доходів у розмірі 5000000,00 грн., які б ТОВ "Артмотор" могло б реально одержати за звичайних обставин у разі додержання ТОВ "Артсіті" правил здійснення господарської діяльності під час підготовки документації до проведення торгів на закупівлю (ідентифікатор процедури закупівлі UA-2018-12-28-002014-b та оголошення UA-2019-02-19-0012016-b), проведених Державною екологічною інспекцією України та судові витрати.

Розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Артмотор", cуд прийшов до висновку про наявність підстав для повернення позову позивачу без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Як вбачається з автоматизованої системи «Діловодство спеціалізованого суду» ТОВ "Артомотор" 08.09.2025 до Господарського суду Харківської області було подано позов до ТОВ "Артсіті" ( вх. № 3267/25 від 08.09.25), в якому позивач просив суд стягнути збитки у вигляді недоотриманих доходів у розмірі 5000000,00 грн., які б ТОВ "Артмотор" могло б реально одержати за звичайних обставин у разі додержання ТОВ "Артсіті" правил здійснення господарської діяльності під час підготовки документації до проведення торгів на закупівлю (ідентифікатор процедури закупівлі UA-2018-12-28-002014-b та оголошення UA-2019-02-19-0012016-b), проведених Державною екологічною інспекцією України та судові витрати.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 08.09.2025 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Сальнікову Г.І.(справа №922/3267/25).

09.09.2025 у системі «Електронний суд» ТОВ "Артмотор" було сформовано заяву про відкликання позовної заяви вх№ 3267/25 від 08.09.25.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.09.2025 у складі судді Сальнікової Г.І. у справі №922/3267/25 позовну заяву ТОВ "Артомотор" до ТОВ "Артсіті" про визнання недійсним договору та стягнення коштів повернуто заявнику без розгляду на підставі п.3 ч.5 ст.174 ГПК України.

09.09.2025 ТОВ "Артомотор" до Господарського суду Харківської області було подано позов за вх. № 3281/25 від 09.09.2025 (ідентичний позову, що був поданий в межах справи №922/3267/25) до ТОВ "Артсіті", в якому позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь збитки, у вигляді неотриманих доходів в розмірі 5000000,00 грн, які б TOB "Артмотор" могло б реально одержати за звичайних обставин, у разі додержання ТОВ "Артсіті" правил здійснення господарської діяльності під час підготовки документації до проведення торгів на закупівлю (ідентифікатор процедури закупівлі UA-2018-12-28-002014-b та оголошення UА-2019-02-19-001206-b), проведених Державною екологічною інспекцією України

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 09.09.2025 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Шарко Л.В. (справа №922/3281/25).

10.09.2025 у системі «Електронний суд» TOB "Артмотор" було сформовано заяву про відкликання позовної заяви за вх. № 3281/25 від 10.09.2025 .

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.09.2025 у складі судді Шарко Л.В. у справі №922/3281/25 позовну заяву TOB "Артмотор" до ТОВ "Артсіті" про стягнення 5000000,00 грн. повернуто заявнику без розгляду на підставі п.3 ч.5 ст.174 ГПК України.

10.09.2025 TOB "Артмотор" до Господарського суду Харківської області було подано позов (вх.№3293/25) до ТОВ "Артсіті", в якій позивач просив суд стягнути збитки у вигляді недоотриманих доходів у розмірі 5000000,00 грн., які б ТОВ "Артмотор" могло б реально одержати за звичайних обставин у разі додержання ТОВ "Артсіті" правил здійснення господарської діяльності під час підготовки документації до проведення торгів на закупівлю (ідентифікатор процедури закупівлі UA-2018-12-28-002014-b та оголошення UA-2019-02-19-0012016-b), проведених Державною екологічною інспекцією України та судові витрати.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 10.09.2024 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Сальнікову Г.І. (справа №922/3293/25).

11.09.2025 у системі «Електронний суд» ТОВ "Артмотор" було сформовано заяву про відкликання позовної заяви вх№ 3293/25 від 11.09.25.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 12.09.2025 у складі судді Сальнікової Г.І. у справі №922/3293/25 позовну заяву ТОВ "Артомотор" до ТОВ "Артсіті" про визнання недійсним договору та стягнення коштів повернуто заявнику без розгляду на підставі п.3 ч.5 ст.174 ГПК України.

12.09.2025 TOB "Артмотор" до Господарського суду Харківської області було подано позов (вх.№3323/25) до ТОВ "Артсіті", в якому позивач просить суд стягнути збитки у вигляді недоотриманих доходів у розмірі 5000000,00 грн., які б ТОВ "Артмотор" могло б реально одержати за звичайних обставин у разі додержання ТОВ "Артсіті" правил здійснення господарської діяльності під час підготовки документації до проведення торгів на закупівлю (ідентифікатор процедури закупівлі UA-2018-12-28-002014-b та оголошення UA-2019-02-19-0012016-b), проведених Державною екологічною інспекцією України.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 12.09.2025 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Рильову В.В. (справа №922/3323/25).

Порівнявши електронні примірники позовних заяв (наявні в автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду»), поданих в межах справи №922/3267/25, №922/3281/25, №922/3293/25 та №922/3323/25, судом виявлено, що ці матеріали є ідентичними (однакові за своїм змістом).

При цьому, прохальна частина кожної із заяв містить однакове формулювання, а саме: стягнути збитки у вигляді недоотриманих доходів у розмірі 5000000,00 грн., які б ТОВ "Артмотор" могло б реально одержати за звичайних обставин у разі додержання ТОВ "Артсіті" правил здійснення господарської діяльності під час підготовки документації до проведення торгів на закупівлю (ідентифікатор процедури закупівлі UA-2018-12-28-002014-b та оголошення UA-2019-02-19-0012016-b), проведених Державною екологічною інспекцією України.

Крім того, проаналізувавши текст позовних заяв №922/3267/25, №922/3281/25, №922/3293/25 та №922/3323/25 судом вбачається, що позивачем подано чотири ОКРЕМІ позовні заяви до одного і того самого відповідача з одним і тим самим обґрунтуванням. При цьому зміст цих чотирьох позовних заяв є тотожнім. Разом з цим, прохальна частина кожної із заяв Є ІДЕНТИЧНОЮ.

При цьому, 12.09.2025 ТОВ "Артмотор" було подано ще три позови до ТОВ "Артсіті" (вх.3325/25 - Суддя Чистякова І.О, вх.№3326/25 - Суддя Жиляєв Є.М., вх.№3327/25 - Суддя Шатерніков М.І.), які також є ідентичними за своім змістом, але при цьому вже містять відозмінені прохальні частини ( в деяких не вистачає абзацу, в інших - слово "збитки" замінено словом "вигода" або "грошові кошти").

Вказане вище дає підстави суду вважати такі дії позивача свідомими, умисними та направленими на маніпулювання системою автоматизованого розподілу судових справ та такими, що фактично зводяться до «обрання» судді, який буде здійснювати розгляд справи, а, отже, є обґрунтовані підстави вважати дії позивача зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частина перша статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» гарантує кожному захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Однією із гарантій незалежності та безсторонності судді при здійсненні розгляду справи є випадковість визначення складу суду у певному спорі.

З огляду на наведене, суд вважає неприпустимою спробу Товариства з обмеженою відповідальністю "Артмотор" здійснити маніпуляцію з автоматизованою системою розподілу справ між суддями, у зв`язку з чим визнає подання до Господарського суду Харківської області 4 (чотирьох) ідентичних за своїм змістом та з ідентичними прохальними частинами позовних заяв та 3 (трьох) ідентичних за змістом, але з намисно видозміненими прохальними частинамми позовних заяв до Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" зловживанням процесуальними правами - вчиненням інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Під добросовісністю у процесуальних правовідносинах необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборону зловживати наданими правами.

Обов`язок добросовісного користування процесуальними правами передбачає їх використання не на шкоду іншим учасникам справи, а також не всупереч завданням господарського судочинства. Отже добросовісність при реалізації процесуальних прав і повноважень включає в себе, зокрема, неприпустимість зловживання своїм правом, яку пунктом 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України віднесено до однієї з основних засад (принципів) господарського судочинства. Такі ж положення закріплені в частині 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Відповідно до частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

При цьому перелік дій, що можуть бути визнані за статтею 43 Господарського процесуального кодексу України зловживанням процесуальним права, не є вичерпним, отже суд може визнати зловживанням процесуальними правами також інші дії, які мають відповідну спрямованість.

Чинний Господарський процесуальний кодекс України не містить норм, які б встановлювали критерії визначення необґрунтованості дій сторони у справі щодо подання скарги, заяви, клопотання як зловживання, однак очевидно, що під такими діями можна розуміти таку реалізацію стороною своїх процесуальних прав внаслідок якої виникають підстави для залишення без розгляду або повернення скарги, заяви, клопотання.

Зловживання - це особливий різновид процесуального порушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав.

Проявом наведеного може бути протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які ззовні відповідають вимогам процесуальних норм, але здійснюються з корисливим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя та/або інтересам учасників справи чи недобросовісна поведінка в інших формах.

Отже особливість зловживання правом полягає в тому, що особа використовує ззовні законні способи задоволення своїх потреб, тобто обґрунтовує правомірність здійснення свого суб`єктивного права для досягнення та реалізації "нібито законних цілей", однак насправді особа переслідує приховані цілі, які не відповідають змісту, призначенню права та суперечать принципам права.

Суд звертає увагу, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

ЄСПЛ зазначав, що зловживанням правами є шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене. Для того, щоб визначити, чи певна поведінка складає зловживання правами, суд ретельно розглядає цілі, які заявник переслідує (рішення у справі «Миролюбов і інші проти Латвії» - Mirolubovs and Others v. Latvia від 15.06.2007, заява №798/05).

У зв`язку з цим суд розглядає «основний зміст», «загальну атмосферу» або «загальний напрямок» дій відповідної особи (зокрема, рішення ЄСПЛ у справі «М`Бала М`Бала проти Франції» - M'Bala M'Bala v. France від 11.02.1966, заява №25239/13) і їх «безпосередній і більш широкий контекст» (рішення ЄСПЛ у справі «Перінчек проти Швейцарії» - Perinсek v. Switzerland від 15.10.2015, заява №27510/08).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України суд вважає за необхідне повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Артмотор" позовну заяву (вх№ 3323/25 від 12.09.2025) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Артсіті" про стягнення 5 000 000,00 грн. подання якої є зловживанням позивачем своїми процесуальними правами.

Водночас, суд звертає увагу позивача, що у разі зловживання учасником своїми процесуальними правами, до нього може бути застосовано заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 43, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву (вх.№3323/25 від 12.09.2025) та додані до неї документи Товариству з обмеженою відповідальністю "Артмотор" без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвалу складено та підписано 17.09.2025

Суддя Рильова В.В.

Справа №922/3323/25

Примітка: Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ст.174 ГПК України).