УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.09.2025Справа № 910/11611/25
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДМЕХАНІЗАЦІЯ №14»

про стягнення 2 351 227,60 грн,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН» до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДМЕХАНІЗАЦІЯ №14» про стягнення 2 351 227,60 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд зазначає про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, її сформовано в Електронному суді від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН» представником - Собчуком Дмитром Михайловичем.

На підтвердження повноважень Собчука Дмитра Михайловича щодо подання та підписання позовної заяви від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН» долучено довіреність в порядку передоручення від 30.04.2025, яка сформована в системі Електронний Суд.

Однак, суд зауважує, що дана довіреність не підтверджує право Собчука Дмитра Михайловича здійснювати представництво (самопредставництво) Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН» у судах відповідно до ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, доказів наявності у Собчука Дмитра Михайловича статусу адвоката до позову не додано.

Водночас, суд зазначає, що з огляду на ціну даного позову, справа не є малозначною, а тому у даному випадку не можуть бути застосовані положення ч. 2 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

У постанові Верховного Суду від 13.07.2020 у справі № 905/2203/19 зазначено, що процесуальний закон допускає дві форми поведінки суду у разі встановлення порушень/недоліків щодо особи/повноважень особи, яка підписала позовну заяву/заяву/скаргу тощо, а саме: залишення без руху позовної заяви/заяви/скарги із наданням заявнику строку для усунення відповідних недоліків або повернення цієї заяви.

З огляду на наведені положення процесуального закону, суд має залишити позовну заяву/заяву/скаргу без руху, відповідно, зокрема, до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі надання до позовної заяви/заяви/скарги доказів стосовно повноважень особи, що її підписала, однак за наявності у суду сумніву у їх достовірності, достатності та належності, надавши заявнику строк для усунення відповідних недоліків.

Отже, у зв`язку із встановленими вище обставинами, задля переконання у наявності у особи, якою подано даний позов, повноважень із представництва Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН», суд вважає за необхідне надати позивачу можливість для усунення вище виявлених недоліків.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За приписами ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Позивачем визначено ціну даного позову в розмірі 2 351 227,60 грн.

Втім, суд зі змісту прохальної частини позовної заяви встановив, що позивач просить стягнути з відповідача 2 252 299,95 грн основного боргу, 77 849,24 грн пені, 4034,27 грн інфляційного збільшення та 25 112,68 грн 10% річних. Отже, загальний розмір заявлених до стягнення позивачем сум за підрахунком суду становить 2 359 296,14 грн, а не 2 351 227,60 грн, як визначив позивач.

З урахуванням зазначеного, суд вказує про недотримання позивачем належним чином вимог п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи загальний розмір заявлених позивачем до стягнення з відповідача сум, ціна даного позову становить 2 359 296,14 грн, а відтак, судовий збір за звернення із даним позовом до суду мав бути сплачений у розмірі 28 311,55 грн.

Втім, до позовної заяви не долучено доказів сплати судового збору у зазначеному вище розмірі.

Ураховуючи викладене, суд доходить висновку, що позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОМАТ БЕТОН» залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви, що містить правильне зазначення ціни позову, а також належних доказів на підтвердження повноважень Собчука Дмитра Михайловича із представництва інтересів позивача та доказів сплати судового збору у розмірі 28 311,55 грн за реквізитами Господарського суду міста Києва, які розміщені на офіційному веб-сайті Судової влади.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Ю. Трофименко