ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

22.09.2025 м. ДніпроСправа № 904/4751/25
Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

у справі №904/4751/25

за позовом Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль"

до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса)

про стягнення грошових коштів,

Суддя Дупляк С.А.

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" (далі - позивач) звернулося до господарського суду з позовною заявою від 30.07.2025 за вих. №7656/32 до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (далі - відповідач) про стягнення 2.128,11 грн, з яких: 1.779,03 грн заборгованості за встановлення вузла комерційного обліку, 59,24 грн трьох процентів річних, 289,84 грн інфляційних втрат.

Позивач просить розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження, судові витрати стягнути з відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/4751/25 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.08.2025.

Ухвалою від 29.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами (в порядку письмового провадження).

Через підсистему "Електронний суд" 16.09.2025 від відповідача надійшло клопотання від 16.09.2025 за вих. №б/н, у якому останній просить проводити розгляд справи №904/4751/25 у судовому засіданні з повідомленням сторін та за правилами загального позовного провадження.

Клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження обґрунтовано тим, що рішення у даній справі має важливе значення не тільки для учасників справи, оскільки відповідач є органом державної влади, а негативне рішення по даній справі призведе до стягнення надмірних грошових коштів з бюджету держави, що перебуває у воєнному стані, питання вжиття норм матеріального права при розгляді даної господарської справи має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики для органів державної влади щодо питань виконання господарських зобов`язань з урахування норм Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 №590.

Також , відповідач вважає, що в даній справі є необхідність проведення підготовчого засідання для остаточного визначення предмету та характеру спірних правовідносин, визначення причин подання різних позовів до одного і того ж самого відповідача, з тим самим предметом та обставинам справи.

Оцінивши клопотання відповідача про розгляд справи №904/4751/25 за правилами загального позовного провадження визнав його таким, що не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 252 ГПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому, бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в заявах, письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини" (Axen v. Germany), заява №8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії" (Varela Assalino v. Portugal), заява №64336/01.

Так, Європейський суд з прав людини вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів. У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із вищевказаних справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії, а тому обставина відсутності відкритого розгляду не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, в межах спрощеного позовного провадження суд створює учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи.

Зазначене узгоджується з висновками, викладеними в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 29.08.2019 у справі №924/174/18 та від 18.02.2019 у справі №756/5081/14-ц.

До того ж, як зазначив Верховний Суд у постанові від 18.06.2024 у справі №909/1179/23, питання про розгляд справи в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи не залежить від волевиявлення осіб, які беруть участь у справі, а залежить від конкретних обставин справи.

Враховуючи наведені положення ГПК України та практику Європейського суду з прав людини, з огляду на те, що предметом позову у даній справі є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, беручи до уваги характер спірних правовідносин, заявлені позивачем вимоги та предмет доказування, суд дійшов висновку, про відсутність виключних обставин для призначення у даній справі судового засідання з викликом сторін.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги ціну позову, характер спірних правовідносин, предмет доказування, суд вважає за можливе розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

При цьому суд звертає увагу відповідача на те, що він не позбавлений можливості подати до суду відповідні письмові пояснення (докази) згідно з положеннями ГПК України.

Керуючись ст.ст. 12, 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 16.09.2025 за вих. №б/н про розгляд справи №904/4751/25 за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Дупляк