ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.09.2025 м. ДніпроСправа № 904/2905/25

За позовом Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІДЕР ФІНАНС", м. Черкаси

про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки у розмірі 7 928 268,77 грн.

Суддя Бєлік В.Г.

Cекретар судового засідання Голігорова Т.І.

Представники:

від позивача: Марінеско А.В., представник;

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Дніпровська міська рада звернулася (далі - позивач) до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, у якій просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІДЕР ФІНАНС" (далі - відповідач) безпідставно збережені кошти набуті без достатньої правової підстави, внаслідок несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою за кадастровим номером :03:060:0001, розташованою за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 146, за період з 01.01.2022 по 29.05.2025 у розмірі 7 928 268,77 грн, а також просить стягнути судові витрати по веденню справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 16.07.2025 о 11:00 год.

У призначене підготовче судове засідання 16.07.2025 представник відповідача не з`явився.

За ч. 11 ст. 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Як встановлено судом, відповідач - ТОВ "ЛІДЕР ФІНАНС" зареєстроване та має електронний кабінет у підсистемі "Електронний суд".

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Отже, Відповідач належно повідомлений про дату та час розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (копії ухвали суду від 17.06.2025) до електронного кабінету відповідача ТОВ "ЛІДЕР ФІНАНС" (доставлено 17.06.2025 о 20:44), яка міститься в матеріалах справи (арк.с. 106).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.07.2025 продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 15.09.2025 включно та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 27.08.2025 о 11:00 год.

27.08.2025 від представника позивача до суду, через систему "Електронний суд", надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи.

У призначене підготовче судове засідання 27.08.2025 представник відповідача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.08.2025 оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 23.09.2025 о 10:40 год.

23.09.2025 через відділ діловодства суду від позивача надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІДЕР ФІНАНС" кошти у розмірі 7 928 654,64 грн, набутих без достатньої правової підстави, внаслідок несплаченої орендної плати за користування земельною ділянкою за кадастровим номером :03:060:0001.

У призначене підготовче судове засідання 23.09.2025 представник відповідача не з`явився.

Розглянувши уточнюючу позовну заяву Дніпровської міської ради, суд приймає її до розгляду з огляду на наступне.

Враховуючи, що в уточненій позовній заяві Дніпровська міська рада просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІДЕР ФІНАНС" суму коштів в більшому розмірі, ніж первісно було заявлено позивачем у позовній заяві, то суд розцінює уточнену позовну заяву як заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Пунктом 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

З аналізу наведеної норми вбачається, що позивач може реалізувати своє право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог лише до початку розгляду справи по суті.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Отже, у разі прийняття судом зміни (в бік збільшення або зменшення) кількісних показників, у яких виражається позовна вимога, має місце нова ціна позову, виходячи з якої й вирішується спір, - з обов`язковим зазначенням про це як у вступній, так і в описовій частині рішення.

Під зменшенням позовних вимог, як зазначалось вище, слід розуміти зміну кількісних показників щодо початково заявленої вимоги, яка обґрунтована певними обставинами. Обставини позову, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу становлять підстави позову. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимоги позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково визначених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Також вказане відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду у справі №911/2139/19 від 03.08.020 року, в якій також зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т. п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Отже, дослідивши зміст поданої заяв, суд констатує, що заява про збільшення позовних вимог подана під час підготовчого провадження, підписана уповноваженою особою.

З огляду на наведене та враховуючи, що позивачем було долучено до уточненої позовної заяви докази направлення її примірника відповідачу, суд приймає до розгляду збільшення розміру позовних вимог, у зв`язку з чим подальший розгляд справ буде здійснюватись в межах заявленої суми до стягнення сум боргу 7 928 654,64, у зв`язку з чим має місце нова ціна позову.

Відповідно до частин 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом ч.2 ст.232 Господарського процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, та приймаючи до уваги неявку у підготовче судове засідання представника відповідача, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та в підготовчому судовому оголосити перерву з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи та належної підготовки справи для розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 46, 176, 177, 182, 183, 185, 216, 232 - 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву Дніпровської міської ради (уточнену позовну заяву) про збільшення позовних вимог) до розгляду.

2. Подальший розгляд справи проводити із врахуванням заяви (уточненої позовної заяви) про збільшення позовних вимог.

3. Продовжити строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку.

4 . Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 21.10.2025 о 10:40 год.

5. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань (кабінет) № 3-401 (4 поверх) за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1

6. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

позивачу:

- протягом 10 днів з дня одержання відзиву на позовну заяву надати відповідь на відзив на позовну заяву за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію відповіді на відзив направити на адресу відповідача, докази надсилання надати до суду);

відповідачу:

- надати відзив на позовну заяву (уточнену позовну заяву) за правилами статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію відзиву направити на адресу позивача, докази надсилання надати до суду); протягом 10 днів з дня одержання відповіді на відзив надати заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію заперечень направити на адресу позивача, докази надсилання надати до суду);

сторонам:

- оригінали документів, що додані до позовної заяви та відзиву надати для огляду в судове засідання;

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

7. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170 Господарського процесуального кодексу України.

8. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.Г. Бєлік