ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 рокуСправа № 912/1710/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кузьміної Б.М., за участю секретаря судового засідання Поступайло К.Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження матеріали справи №912/1710/25

за позовом заступника керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області (26500, Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Голованівськ, вул. Паркова, 13) в інтересах держави в особі

1. Східного офісу Держаудитслужби (49101, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2)

2. Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації (25022, м. Кропивницький, вул. Театральна, 32/29)

3. Міністерства освіти і науки України (01135, м. Київ, просп. Берестейський, 10)

до відповідачів 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" (69006, м. Запоріжжя, просп. Металургів, 6)

2. Гайворонського політехнічного фахового коледжу (26300, Кіровоградська область, Голованівський район, м. Гайворон, вул. Свободи, 94)

про визнання недійсною додаткової угоди, стягнення 226 350,00 грн,

за участю представників:

від прокуратури - прокурор Топонар Н.С.,

від позивача 1 - участі не брали,

від позивача 2 - участі не брали,

від позивача 3 - участі не брали,

від відповідача 1 - адвокат Шекун І.В. (у режимі відеоконференції),

від відповідача 2 - участі не брали,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява заступника керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби, Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації та Міністерства освіти і науки України з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" та Гайворонського політехнічного фахового коледжу такого змісту:

"1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 01.08.2024 до Договору про закупівлю № 10/24 від 16.04.2024, укладену між Гайворонським політехнічним фаховим коледжем () та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" () в частині включення до ціни Договору 226350,00 грн.

3. Стягнути з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" () на користь Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації () кошти у сумі 226350,00 грн як безпідставно сплачені.

4. Стягнути з відповідачів судовий збір, сплачений за подання до суду позовної заяви, у розмірі 6423,25 грн, на користь Кіровоградської обласної прокуратури, (, банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 823016, розрахунковий рахунок UА0031819, код класифікації видатків бюджету - 2800)."

На обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що оспорювана додаткова угода, якою збільшено ціну товару, укладена з порушенням вимог законодавства, в тому числі Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку з чим її слід визнати недійсною. Внаслідок неправомірного збільшення ціни договору шляхом укладання спірної додаткової угоди, надміру сплачені кошти в розмірі 226 350,00 грн підлягають стягненню з відповідача 1 на рахунок Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації.

Ухвалою суду від 02.07.2025 за поданим позовом відкрито провадження у справі №912/1710/25 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.07.2025, учасникам справи встановлено строки для подання заяв по суті справи.

Східний офіс Держаудитслужби подав заяву про підтримання позовних вимог прокурора повністю (т. 1, а.с. 180-181).

Відповідач 1 Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Вугілля Дон Прайм" позовні вимоги заперечив, про що до справи подано відзив на позов (т. 1, а.с. 193-198).

У відзиві відповідач 1 навів такі заперечення: прокурором не дотримано вимог пункту 5 частини 3 статті 162 ГПК України та в змісті позовної заяви не підтверджено правових підстав для визнання недійсною додаткової угоди від 01.08.2024 №3 до договору про закупівлю №10/24 від 16.04.2024; недоведення прокурором наявності всіх елементів господарського правопорушення в діях товариства при укладенні спірної додаткової угоди до договору; прокурором не зазначено, яких саме встановлених частинами 1-3, 5-6 статті 203 Цивільного кодексу України вимог не дотримались сторони в момент укладення спірної додаткової угоди; про незаконність опрацювання прокурором інформації щодо вказаної закупівлі, розміщеної на вебсайті публічних закупівель "Prozorro"; прокурором не підтверджено підстав для представництва інтересів держави в суді.

Міністерство освіти і науки України подало додаткові пояснення у справі про підтримання позовних вимог прокурора повністю та про розгляд справи за відсутності представника (т. 1, а.с. 203-205).

У відповіді на відзив прокурор навів такі аргументи з приводу заперечень Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Вугілля Дон Прам": під час подання прокурором дотримано вимог чинного законодавства, зокрема пункту 5 частини 3 статті 162 ГПК України, чітко викладено обставини на обґрунтування вказаної позовної вимоги та зазначено докази, що підтверджують підстави для визнання недійсною спірної додаткової угоди, вказано на правові підстави, на яких ґрунтуються вимоги щодо визнання недійсною додаткової угоди до договору, з посиланням на відповідні норми закону; із обґрунтування позову чітко вбачається кондикційність спірних правовідносин, для яких не має значення винність поведінки особи, якою незаконно збережено майно, про що безпосередньо зазначено у змісті ч. 1 ст. 1212 ЦК України; прокурором чітко окреслено правові підстави визнання недійсною додаткової угоди від 01.08.2024 №3, а саме визначено, що підставою недійсності додаткової угоди є недодержання в момент вчинення її сторонами вимог, які встановлені частинами 1-3, 5-6 статті 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України); прокурором правомірно опрацьовано інформацію щодо проведеної Гайворонським політехнічним фаховим коледжем закупівлі; прокурором підтверджено підстави для представництва інтересів держави в суді (т. 1, а.с. 216-223).

Протокольною ухвалою від 24.07.2025 на підставі статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання відкладено до 02.09.2025 о 10:00.

25.07.2025 Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Вугілля Дон Прам" надано докази на підтвердження направлення сторонам відзиву на позовну заяву.

У запереченнях на відповідь на відзив Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Вугілля Дон Прайм" викладено доводи, які є тотожними тим, що були викладені у відзиві на позовну заяву (т. 2, а.с. 23-26).

Відповідач 2 Гайворонський політехнічний фаховий коледж відзиву на позов не подав.

Ухвалою від 02.09.2025 закрито підготовче провадження у справі №912/1710/25 та призначено до розгляду по суті на 16.09.2025 о 10:40.

У судовому засіданні 16.09.2025 на підставі статті 219 Господарського процесуального кодексу України суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення, відкладення ухвалення та проголошення судового рішення до 23.09.2025 о 09:50.

У судовому засіданні 23.09.2025 прокурор позовні вимоги підтримала повністю з підстав, наведених у позові та відповіді на відзив.

Представник відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Вугілля Дон Прайм" заперечив проти задоволення позовних вимог згідно із запереченнями, наведеними у відзиві на позов та запереченнях.

Міністерство освіти і науки України участі в засіданнях суду не брало та в поясненнях просить проводити розгляд справи за відсутності представника позивача 3.

У судове засідання 23.09.2025 представники позивачів та відповідача 2 не прибули, про причини неявки суд не повідомили.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення присутніх в засіданні суду прокурора і відповідача 1, дослідивши в судовому засіданні докази у справі, суд встановив такі обставини, які є предметом доказування.

Згідно з відомостями електронної системи публічних закупівель Рrozorro, за результатами відкритих торгів UA-2024-03-26-003291-a, 16.04.2024 між Гайворонським політехнічним фаховим коледжем (Замовник) і Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Вугілля Дон Прайм" (Постачальник) укладено договір про закупівлю №10/24, з додатками (далі - Договір) (т. 1, а.с. 31-41).

Відповідно до пункту 1.2. Договору, Постачальник приймає на себе зобов`язання передати Замовнику у власність (поставити) Вугілля кам`яне, Г (Г2) (13-100) та Суміш вугілля ДГ/Ж/А, (13-100).

Відповідно до пункту 1.3. Договору Код ДК 021:2015-09110000-3 Тверде паливо, далі - Товар, а Замовник зобов`язується сплатити і прийняти вказаний товар.

Асортимент, кількість та ціна Товару, що поставляється згідно з цим Договором, визначені у Специфікації (Додаток №1 до цього Договору) (далі - Специфікація), яка є його невід`ємною частиною (пункт 1.4 Договору).

У пункті 3.1. сторони визначили ціну Договору - 1 358 100,00 грн, у т.ч. ПДВ - 226 350,00 грн.

За умовами пункту 3.3 Договору, ціна цього Договору включає: ціну товару; всі податки, збори та інші обов`язкові платежі, витрати, пов`язані з передпродажною підготовкою та реалізацією товару Замовнику; всі витрати Постачальника, враховуючи вартість завантаження та розвантаження, транспортних послуг на доставку Товару до місця поставки, визначеного цим Договором.

Вартість упаковки, маркування, завантаження Товару на транспортний засіб та його транспортування враховується у вартості Товару (пункт 3.5. Договору).

Джерело фінансування - кошти місцевого бюджету та спеціального фонду (пункт 3.5. Договору).

Відповідно до пункту 12.6. Договору, істотними умовами договору про закупівлю є предмет (найменування, кількість, якість), ціна та строк дії договору. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених пунктом 19 Особливостей:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Замовника. Сторони можуть внести зміни до договору про закупівлю у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Замовника, а також у

випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару / обсягу робіт / обсягу послуг. У такому випадку ціна договору про закупівлю зменшується залежно від зміни таких обсягів;

2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.

У разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару, Постачальник письмово звертається до Замовника щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни такого товару на ринку підтверджується довідкою/ами або листом/ами (завіреними копіями цих довідки/ок або листа/ів) відповідних органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни такого товару на ринку. До розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна щодо розміру ціни на товар на момент укладання Договору (з урахуванням внесених раніше змін до Договору про закупівлю) та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій, що підтверджує коливання (зміни) цін на ринку такого товару, що є предметом закупівлі за цим Договором;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Сторони можуть внести зміни до договору у разі покращення якості предмета закупівлі за умови, що така зміна не призведе до зміни предмета закупівлі та відповідає тендерній документації в частині встановлення вимог та функціональних характеристик до предмета закупівлі і є покращенням його якості. Підтвердженням можуть бути документи технічного характеру з відповідними висновками, наданими уповноваженими органами, що свідчать про покращення якості, яке не впливає на функціональні характеристики предмета закупівлі;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Форма документального підтвердження об`єктивних обставин визначатиметься Замовником у момент виникнення об`єктивних обставин (з огляду на їхні особливості) з дотриманням чинного законодавства;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг). Сторони можуть внести зміни до Договору в разі узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також: у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування. Сторони можуть внести зміни до Договору в разі зміни згідно із законодавством ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування. Зміна ціни у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування. Може відбуватися як в бік збільшення, так і в бік зменшення, сума Договору може змінюватися залежно від таких змін без зміни обсягу закупівлі. Підтвердженням можливості внесення таких змін будуть чинні (введені в дію) нормативно-правові акти Держави;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. Сторони можуть внести відповідні зміни в разі зміни регульованих цін (тарифів), при цьому підтвердженням можливості внесення таких змін будуть чинні (введені в дію) нормативно-правові акти відповідного уповноваженого органу або Держави щодо встановлення регульованих цін;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону, а саме дія договору про закупівлю може бути продовжена на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку. Ці зміни можуть бути внесені до закінчення терміну дії договору про закупівлю. 20 % будуть відраховуватись від початкової суми укладеного договору про закупівлю на момент укладення договору про закупівлю згідно з ціною переможця процедури закупівлі.

Згідно з пунктом 12.7. Договору, додаткові угоди та додатки до цього договору про закупівлю є його невід`ємною частиною і мають юридичну силу у разі, якщо вони викладені в письмовій формі, підписані Сторонами та набирають чинності з моменту їх підписання уповноваженими представниками Сторін.

Договір набирає чинності з дати його підписання Сторонами та діє до 31.12.2024, але в будь - якому разі до моменту повного та належного виконання Сторонами усіх своїх зобов`язань за цим Договором (пункт 10.1 Договору).

Згідно із додатком №1 "Специфікація" до договору про закупівлю № 10/24 від 16.04.2024, що є його невід`ємною частиною, предмет договору становить поставка Вугілля кам`яного Г (Г2) (13-100) в кількості 80,6 тон, ціна за одиницю товару 11 250,00 грн без ПДВ та Суміші вугілля ДГ/Ж/А, (13-100) в кількості 20 тон, ціна за одиницю товару 11 250,00 грн без ПДВ, загальна ціна 1 131 750,00 грн без ПДВ, ПДВ становить - 226 350,00 грн, загальна вартість договору 1 358 100,00 грн з ПДВ (т. 1, а.с. 42).

16.04.2024 між сторонами укладено додаткову угоду № 1 до Договору №10/24 від 16.04.2024, якою змінено пункт 3.1 Договору та викладено його в редакції, відповідно до якої ціна цього Договору становить 1 358 100,00 грн, у т.ч. ПДВ - 226 350,00 грн. Бюджетні зобов`язання Замовника виникають в межах бюджетних призначень, які складають на дату укладення Договору 1 358 100,00 грн, у т.ч. ПДВ - 226 350,00 грн. В тому числі: загальний фонд - 1 118 300,00 грн та спеціальний фонд - 175 100,00 грн. Ціна за одиницю Товару зазначена у Специфікації; всі інші умови Договору залишаються незмінними (т. 1, а.с. 44).

22.07.2024 між сторонами укладено додаткову угоду № 2 до Договору №10/24 від 16.04.2024, якою змінено пункт 2.1.1 Договору та викладено його в редакції, відповідно до якої вугілля за якісними, технологічними, фізико-механічним показниками та за показниками, що характеризують безпечність вугілля, повинно відповідати вимогам, зазначеним у ДСТУ 7146:2010 "Вугілля кам`яне та антрацит для побутових потреб. Технічні умови" для даного виду палива: Вугілля кам`яне, Г(Г2) (13-100), об`єм, який постачається 100,6 тон; всі інші умови Договору залишаються незмінними (т. 1, а.с. 45).

01.08.2024 між сторонами укладено додаткову угоду № 3 до Договору №10/24 від 16.04.2024, якою змінено пункт 3.1 Договору та викладено його в редакції, відповідно до якої ціна цього Договору становить 1 358 100,00 грн без ПДВ. Бюджетні зобов`язання Замовника виникають в межах бюджетних призначень, які складають на дату укладення Договору 1 358 100,00 грн без ПДВ. В тому числі: загальний фонд - 1 183 000,00 грн та спеціальний фонд - 175 100,00 грн. Ціна за одиницю Товару зазначена у Специфікації.

Специфікацію (Додаток №1) викладено в новій редакції, що додається до цієї Додаткової угоди та є невід`ємною частиною Договору (пункт 1.2 Додаткової угоди №3) (т. 1, а.с. 47). Відповідно до Специфікації в редакції додаткової угоди № 3 від 01.08.2024, ціна за одиницю товару без ПДВ становить 13 500,00 грн.

Всі інші умови Договору залишаються незмінними (т. 1, а.с. 46).

Як зазначено у додатковій угоді №3 від 01.08.2024 до Договору №10/24 від 16.04.2024, підставою для її укладення стали вимоги підпункту 6 пункту 19 Особливостей, які затверджені постановою Уряду №1178 від 12.10.2022 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", "зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування.

Як зазначено вище, додатковою угодою № 3 від 01.08.2024 викладено в новій редакції "Специфікацію", відповідно до якої ціна на Вугілля кам`яне за 1 тонну становить 13 500 грн без ПДВ, кількість - 100,6 т. При цьому за Договором ціна за 1 тонну становила 11 250 грн без ПДВ, кількість - 100,6 т.

Отже, вказаною додатковою угодою № 3 від 01.08.2024 з ціни Договору в сумі 1 358 100,00 грн виключено суму ПДВ в розмірі 226 350,00 грн, але при цьому визначено ціну Договору так само на рівні 1 358 100,00 грн та збільшено ціну за одиницю товару без ПДВ з 11 250,00 грн до 13 500,00 грн, тобто на 20 %. Кількість товару не збільшена.

На виконання умов Договору, Гайворонським політехнічним фаховим коледжем здійснено оплату за товар (кам`яне вугілля марки Г (Г2) 13-100) на загальну суму 1 358 100,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями від 02.08.2024, від 06.08.2024 (т. 1, а.с. 52-53).

Прокурор зазначає, що укладена між Гайворонським політехнічним фаховим коледжем та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" Додаткова угода № 3 від 01.08.2024 в частині включення суми ПДВ в ціну товару суперечать вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим, підлягає визнанню судом недійсною, а надмірно сплачені кошти стягненню з відповідача 1 на користь позивача 2.

Ухвалюючи рішення у справі, суд виходить з такого.

Щодо підстав представництва інтересів держави прокурором в суді.

Пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої).

Отже, відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

У відповідності до частин 3, 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 дійшла висновків про те, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Звертаючись до суду із даним позовом, прокурор зазначив, що сторони уклали додаткову угоду всупереч вимог чинного законодавства і інтересам держави, що призвело до безпідставної зміни істотних умов договору, зростання ціна за одиницю товару, тобто порушення інтересів держави, а саме: принципів ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що призвело до нераціонального та неефективного витрачання коштів бюджету та заподіяння прямих збитків державі. Отже, на переконання прокурора, підстава реалізації ним представницьких повноважень є усвідомлена пасивна поведінка позивачів щодо захисту порушених інтересів держави.

Так, прокурор звертається до господарського суду в інтересах Східного офісу Держаудитслужби.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" регулювання та державний контроль у сфері закупівель здійснюють, в тому числі центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (Державна аудиторська служба України).

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю серед іншого є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна у бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

За змістом пунктів 1, 7, 8, 10 частини 1 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів тощо.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 вказаного Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Державна аудиторська служба України, як орган, який здійснює фінансовий контроль, при моніторингу публічних закупівель має право при виявлені випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.

Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 "Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби" затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до пункту 1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Відповідно до пункту 1 Положення у складі Східного офісу утворені як структурні підрозділи управління в Донецькій, Запорізькій та Кіровоградській областях. Ці управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

Отже, органом уповноваженим державою на виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах є Східний офіс Держаудитслужби.

Голованівською окружною прокуратурою до Східного офісу Держаудитслужби спрямовано лист №54/03-2921ВИХ-25 від 23.05.2025 щодо наявності порушень та вжиття заходів представницького характеру (т. 1, а.с. 54-55).

Східний офіс Держаудитслужби самостійно до суду за стягненням бюджетних коштів у сумі 226 350,00 грн, про безпідставну сплату яких стверджує прокурор, не звертався, що свідчить про його бездіяльність, тобто нездійснення захисту інтересів держави.

Відповідно до листа Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області № 041131-17/1266-2025 від 27.05.2025, підстави для проведення моніторингу вказаної закупівлі на даний час відсутні, планові та позапланові заходи фінансового контролю проводитись не будуть (т. 1, а.с. 56-59).

Прокурор звертається також в інтересах держави в особі Міністерства освіти і науки України та Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації.

Відповідно до пункту 1.16. Статуту Гайворонського політехнічного фахового коледжу, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 12.07.2022 №623, Фаховий коледж є юридичною особою публічного права, що заснований на державній власності, здійснює свою діяльність на засадах неприбутковості і є бюджетною установою, що належить до сфери управління Міністерства освіти і науки України. Фаховий коледж має самостійний баланс і кошторис, рахунки і територіальному органі Державної казначейської служби України, печатку і штамп з власним найменуванням, може від свого іменні набувати майнових та особистих немайнових прав, бути позивачем та відповідачем у судді, може запроваджувати власну символіку та атрибутику.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3.1 Статуту управління Фаховим коледжем в межах своїх повноважень, визначених законодавством та цим статутом здійснюють засновник та уповноважений ним орган.

Пунктом 3.3 Статуту передбачені повноваження засновника або уповноваженого ним органу, а саме: відповідно до підпункту 4 - затверджує кошторис і приймає фінансовий звіт Фахового коледжу у випадках та порядку, визначених законодавством; підпункт 7 - здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю Фахового коледжу.

Фінансування Фахового коледжу здійснюється з урахуванням положень статті 66 Закону України "Про фахову передвищу освіту", за рахунок коштів державного бюджету у встановленому законодавством порядку, в тому числі шляхом надання відповідних освітніх субвенцій, а також коштів місцевих бюджетів та інших джерел, не заборонених законом (пункт 8.7. Статуту).

Відповідно до пункту 9.2. Статуту, контроль за фінансово-господарською діяльністю Фахового коледжу здійснює засновник або уповноважений ним орган, педагогічна рада Фахового коледжу в межах компетенції та відповідно до законодавства.

Згідно з пунктами 4, 7 частини 5 статті 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів затверджує кошториси розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (плани використання бюджетних коштів одержувачів бюджетних коштів), якщо інше не передбачено законодавством; здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі.

Відповідно до Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №630, Міністерство освіти і науки України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної діяльності, інноваційної діяльності в зазначених сферах, трансферу (передачі) технологій, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за діяльністю закладів освіти, підприємств, установ та організацій, які надають послуги у сфері освіти або провадять іншу діяльність, пов`язану з наданням таких послуг, незалежно від їх підпорядкування і форми власності.

Згідно з пунктом 4 Положення про Міністерство освіти і науки України, відповідно до покладених на нього завдань: бере участь у визначенні мінімальних нормативів матеріально-технічного, фінансового забезпечення закладів освіти; розробляє пропозиції щодо обсягів матеріальнотехнічного і фінансового забезпечення закладів освіти; формує пропозиції про обсяг освітніх субвенцій, державного фінансування середньої, професійної (професійнотехнічної), вищої освіти та стипендійного фонду; розподіляє освітні субвенції та державне фінансування середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти та стипендійний фонд закладів освіти, що перебувають у сфері його управління.

Згідно з пунктом 5 Положення про Міністерство освіти і науки України, з метою організації своєї діяльності: організовує планово-фінансову роботу в апараті МОН, на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери його управління, здійснює контроль за використанням фінансових і матеріальних ресурсів, забезпечує організацію та вдосконалення бухгалтерського обліку; забезпечує ефективне і цільове використання бюджетних коштів.

Відповідно до пункту 7 Положення про Міністерство освіти і науки України, забезпечує в установленому порядку самопредставництво МОН у судах та інших органах через осіб, уповноважених діяти від його імені, у тому числі через посадових осіб юридичної служби МОН або інших уповноважених осіб, а також забезпечує представництво інтересів МОН у судах та інших органах через представників.

Згідно з абзацом 32 частини 1 статті 64 Закону України "Про освіту" центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки за дорученням і в межах, встановлених Кабінетом Міністрів України, здійснює повноваження засновника щодо державних закладів освіти.

Міністерство освіти і науки України з позовною заявою до суду не зверталося, було повідомлено про факти, з якими прокурор пов`язує порушення інтересів держави, листом Голованівської окружної прокуратурою Кіровоградської області №54/03-3344ВИХ-25 від 13.06.2025 (т. 1, а.с. 66-67).

Відповідно до статті 50 Закону України "Про професійну (професійно-технічну) освіту" заклади професійної (професійно-технічної) освіти здійснюють фінансову діяльність відповідно до Закону України "Про освіту", цього Закону, а також інших нормативно-правових актів.

Фінансування професійної підготовки кваліфікованих робітників (первинної професійної підготовки, професійного (професійно-технічного) навчання, у тому числі перепідготовки чи підвищення кваліфікації робітників), соціальний захист здобувачів освіти та педагогічних працівників у державних або комунальних закладах професійної (професійно-технічної) освіти, у межах обсягів державного та/або регіонального замовлення, здійснюються на нормативній основі за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів.

Крім того, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.10.2017 №831-р (зі змінами) та п. "є" пп.2 ч. 1 ст. 89 Бюджетного Кодексу України до видатків, що здійснюються з бюджетів сільських, селищних, міських територіальних громад, належать видатки на освіту, зокрема, професійну (професійно-технічну) освіту з бюджетів міських територіальних громад з адміністративним центром у місті - обласному центрі (на оплату послуг з підготовки кадрів на умовах регіонального замовлення у закладах професійної (професійно-технічної) освіти та інших закладах освіти державної та/або комунальної власності, які розташовані на території зазначених територіальних громад).

Тому питання фінансування та використання коштів Гайворонським політехнічним фаховим коледжем належать до повноважень Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації.

Відповідно до пункту 1 Положення про департамент освіти і науки Кіровоградської обласної Державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №217-р від 13.03.2024, Департамент освіти і науки Кіровоградської обласної Державної адміністрації є структурним підрозділом обласної державної адміністрації, що утворюється головою обласної державної адміністрації, входить до її складу, підпорядкований голові обласної державної адміністрації, а також підзвітний та підконтрольний Міністерству освіти і науки України.

Згідно з пунктом 4.41 цього Положення, одним із завдань Департаменту є здійснення матеріально-технічного і фінансового забезпечення закладів фахової передвищої, професійної (професійно-технічної освіти).

Верховний Суд у постанові від 16.05.2021 у справі №910/11847/19 дійшов висновку, що правовий статус розпорядників бюджетних коштів, їх повноваження та відповідальність визначені положеннями Бюджетного кодексу України та підзаконними нормативно-правовими актами, зокрема, постановою Кабінету Міністрів України №228 від 28.02.2002, якою затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ.

Відповідно до статті 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Згідно з пунктом 18 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня - розпорядник, який у своїй діяльності підпорядкований відповідному головному розпоряднику та (або) діяльність якого координується через нього (абз. 3 п. 7 вказаного Порядку).

Поняття та функції розпорядників бюджетних коштів визначені підпунктом 47 статті 2 Бюджетного кодексу України, згідно з яким розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення витрат бюджету (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 та від 23.10.2019 у справі № 922/3013/18).

Бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження. Бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому. Бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування (пункти 6, 7 та 8 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України).

Абзацами 1 та 2 пункту 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

За змістом абзацу 2 пункту 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

Згідно зі статтею 26 Бюджетного кодексу України, контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (пункт 3 частини 1 статті 26).

Витрати на оплату поставленого вугілля кам`яного за Договором №10/24 від 16.04.2024, укладеним Гайворонським політехнічним фаховим коледжем з ТОВ "Торговий будинок "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" здійснювалися за рахунок бюджетних коштів; про безпідставність таких витрат на суму 226 350,00 грн вказує прокурор.

Департамент освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації до суду з позовною заявою не звертався, про факти, з якими прокурор пов`язує порушення інтересів держави, був повідомлений листом Голованівської окружної прокуратур Кіровоградської області №54/03-3345ВИХ-25 від 16.06.2025 (т. 1, а.с. 64-65).

Ураховуючи зазначене, Східний офіс Держаудитслужби, Міністерство освіти і науки України та Департамент освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації є особами, уповноваженими на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням бюджетних коштів, а тому є належними позивачами у цій справі.

Вирішуючи спір, господарський суд враховує таке.

Законом України "Про публічні закупівлі" встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (частина 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір є укладеним, якщо сторонами досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Законом України від 16.08.2022 № 2526-ІХ "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану" розділ X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" доповнено пунктом 3-7, яким установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування" затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).

Як убачається з додаткової угоди № 3 до Договору про закупівлю № 10/24 від 16.04.2024, додаткова угода укладена на підставі підпункту 6 пункту 19 Особливостей.

Згідно з підпунктом 6 пункту 19 Особливостей, істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпункту 13 пункту 13) цих Особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім, зокрема, зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування.

У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених цим пунктом, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей.

Гайворонським політехнічним фаховим коледжем в електронній системі публічних закупівель Prozzoro розміщено повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю UА-2024-03-26-003291-а, а саме: укладання додаткової угоди №3 від 01.08.2024, яка укладена у зв`язку з зміною системи оподаткування (т. 1, а.с. 48-49).

Суд установив, що з 01.07.2024 у Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" змінилась система оподаткування та Товариство переведено на сплату Єдиного податку 3 групи за ставкою 5%, а свідоцтво платника ПДВ №87 анульовано.

Згідно з підпунктом 14.1.178 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податок на додану вартість (ПДВ) - це непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V цього Кодексу. За своєю правовою сутністю ПДВ є часткою новоствореної вартості та сплачується покупцем (замовником послуг).

Тож, відповідна зміна відповідно до підпункту 6 пункту 19 Особливостей мала б відбутися пропорційно зменшенню податку, натомість сторонами оспорюваною Додатковою угодою внесено зміни, якими збільшена ціна за одиницю товару та фактично збільшена ціна Договору.

Частиною 3 статті 6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Стаття 41 Закону України "Про публічні закупівлі" містить імперативні норми, згідно з якими зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у встановлених випадках, а саме: у разі коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не збільшуючи загальну суму договору.

Аналогічні підстави викладені в підпункту 2 пункту 9 Особливостей, зокрема погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.

Тобто збільшення ціни такого товару на ринку повинно відбутись після укладання договору, мусить бути достатнє обґрунтування про наявність коливання (збільшення чи зменшення ціни за одиницю товару на ринку) за період з дати укладення Договору до дати укладання додаткових угод до Договору, а в разі наступних змін - між черговими додатковими угодами.

Саме така позиція відображена в постанові Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18, від 23.01.2020 у справі № 907/788/18, від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18, від 02.12.2020 у справі № 913/368/19.

Голованівською окружною прокуратурою Кіровоградської області на адресу Гайворонського політехнічного фахового коледжу надіслано лист № 54/03-2931ВИХ-25 від 23.05.2025 з вимогою надати підтвердження щодо підстав укладення додаткових угод (листи постачальника, висновки щодо вартості, повідомлення тощо) (т. 1, а.с. 60-61).

Разом з тим, у листі від 03.06.2025 № 206 Гайворонський політехнічний фаховий коледж не повідомив про причини підняття ціни за одиницю товару, яка фактично передбачена Додатковою угодою №3 (т. 1, а.с. 62-63).

Відповідач вказував, що ціна Договору не змінилася та посилався на переформатування податкового навантаження, але при цьому не обґрунтував пропорційності зміни податкового навантаження, зазначивши в судовому засіданні, у відповідь на запитання прокурора, що відомості про пропорційність податкового навантаження мають надавати відповідні компетентні органи.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що при укладенні між відповідачами додаткової угоди від 01.08.2024 до договору № 10/24 від 16.04.2024, сторони не дотрималися вимог пункту 19 Особливостей, Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки вартість договору було змінено не у зв`язку із зменшенням суми податку на додану вартість, а в результаті фактичного підвищення ціни без збільшення кількості товару.

Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів.

За приписами частини 1 статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

У той же час, частиною 1 статті 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього кодексу.

Ураховуючи те, що додаткова угода №3 від 01.08.2024 до договору № 10/24 від 16.04.2024 укладена з порушенням вимог пункту 19 Особливостей, статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання вказаної додаткової угоди недійсною на підставі частини 1 статті 203, частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України.

Що стосується позовної вимоги в частині стягнення з відповідача 1 надмірно сплачених за Договором № 10/24 від 16.04.2024 грошових коштів у розмірі 226 350,00 грн, внаслідок укладення додаткової угоди до договору, суд керується таким.

Відповідно до статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні в натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За приписами частини 1 статті 236 Цивільного кодексу України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Відповідно до частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, за подібних обставин, дійшла висновку, що кошти одержані відповідачем безпідставно, оскільки підстава внаслідок визнання додаткових угод недійсними відпала, тому останній зобов`язаний їх повернути в силу статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.

Недійсність спірної додаткової угоди означає, що зобов`язання сторін регулюються виключно Договором, тобто і поставка вугілля, і його оплата мають здійснюватися сторонами відповідно до умов саме первісної редакції Договору.

Наведена правова позиція узгоджується з практикою Великої Палати Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, Верховного Суду в постановах від 13.04.2023 у справі № 908/653/22, від 16.02.2023 у справі № 903/366/22, від 16.02.2023 у справі № 903/383/22, від 07.02.2023 у справі № 927/188/22.

На виконання умов Договору, Гайворонським політехнічним фаховим коледжем сплачено на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" грошові кошти за постачання вугілля кам`яного марки Г (Г2) 13-100 за договором №10/24 від 16.04.2024 на загальну суму 1 358 100,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями від 06.08.2024 на суму 1 183 000,00 грн та від 02.08.2024 на суму 175 100,00 грн (т. 1, а.с. 52-53).

З урахування недійсності додаткової угоди №3 від 01.08.2024 різниця зайво сплачених Гайворонським політехнічним фаховим коледжем бюджетних коштів (за товар за ціною, передбаченою додатковою угодою № 3 від 01.08.2024) складає 226 350,00 грн, які підлягають стягненню.

Отже, грошові кошти в сумі 226 350,00 грн є такими, що безпідставно одержані Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ", оскільки підстава їх набуття відпала, а тому відповідач 1 зобов`язаний повернути їх на користь Департаменту освіти і науки Кіровоградської обласної державної адміністрації.

На підставі вищевикладеного, позовні вимоги прокурора у цій справі підлягають задоволенню повністю.

Розподіляючи судові витрати, суд виходить з такого.

Судові витрати у справі становить судовий збір у сумі 6 423,25 грн, сплачений прокурором за подання позовної заяви.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України сплачений прокурором судовий збір покладається на обох відповідачів та розподіляється між ними наступним чином:

за вимогою про визнання недійсною додаткової угоди - порівну на обох відповідачів, до яких пред`явлено такі вимоги, як до сторін договору;

за вимогою про стягнення грошових коштів - на відповідача 1 ТОВ "Торговий будинок "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ", до якого пред`явлено таку вимогу та з якого стягуються відповідні кошти.

Керуючись статтями 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 01.08.2024 до Договору про закупівлю № 10/24 від 16.04.2024, укладену між Гайворонським політехнічним фаховим коледжем () та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" () в частині включення до ціни Договору 226 350,00 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" (69006, Запорізька область, м. Запоріжжя, просп. Металургів, 6, ) на користь Департаменту освіти і науки Кіровоградської облдержадміністрації (25022, м. Кропивницький, вул. Театральна, 32/29, ) кошти у сумі 226 350,00 грн як безпідставно сплачені.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ БУДИНОК "ВУГІЛЛЯ ДОН ПРАЙМ" (69006, Запорізька область, м. Запоріжжя, просп. Металургів, 6, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (, адреса: 25006, Кіровоградська область, м. Кропивницький, просп. Європейський, 4) судовий збір у розмірі 4 909,25 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Гайворонського політехнічного фахового коледжу (26300, Кіровоградська область, Голованівський район, м. Гайворон, вул. Свободи, 94, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (, адреса: 25006, Кіровоградська область, м. Кропивницький, просп. Європейський, 4) судовий збір у розмірі 1514,00 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Центрального апеляційного господарського суду.

Копії рішення надіслати до електронних кабінетів сторін.

Повне рішення складено 25.09.2025.

Суддя Б.М. Кузьміна