ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

25 вересня 2025 рокуСправа № 912/2517/25

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Кузьміна Б.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (25009, м. Кропивницький, вул. Соборна, буд. 7А)

до відповідача Бобринецького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (27200, Кіровоградська область, м. Бобринець, вул. Шевченка, 101-а)

про підтвердження права власності, скасування постанови про накладення арешту на рахунки боржника та заборони на здійснення видаткових операцій з рахунку,

ВСТАНОВИЛА:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області до Бобринецького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) з такмими вимогами:

"1. Прийняти позовну заяву Головного управління до розгляду в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження та відкрити провадження у справі.

2. Прийняти рішення про підтвердження права власності на арештоване майно (кошти) та скасування постанови про накладення арешту на рахунки боржника та заборони на здійснення видаткових операцій з рахунку Баура В.А. в АТ КБ "ПриватБанк" НОМЕР_1 , винесеної Бобринецьким відділом державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) () належне на праві власності Головному управлінню Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (), накладеного у виконавчому провадженні ВП № 69510136.

3. Стягнути з Бобринецького відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) () сплачений судовий збір в розмірі 2422,40 грн на користь Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, ."

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суддя дійшла висновку, що позовна заява підлягає до залишення без руху з таких підстав.

Статті 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України визначають вимоги щодо оформлення позовної заяви та переліку документів, які повинні додаватися до неї.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються також документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що до позовної заяви додано копію платіжної інструкції №3017 від 24.09.2025 про сплату судового збору № 3017 від 24.09.2025 у розмірі 2 422,40 грн (за платіжними реквізитами, призначеними для сплати судового збору за подання заяв до Господарського суду Кіровоградської області).

Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру: 1) підтвердження права власності на арештоване майно (кошти); 2) скасування постанови про накладення арешту на рахунки боржника та заборони на здійснення видаткових операцій з рахунку Баура В.А. в АТ КБ "ПриватБанк".

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами абзацом 4 частини 1 статті 7 Закону України " Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 3 028,00 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 3 028,00 грн; за подання позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, за подання до суду позовної заяви з відповідними вимогами позивачу необхідно було сплатити 4 844,8 грн судового збору (3 028,00 грн х 2 х 0,8).

Отже, позивачем сплачена не вся належна сума судового збору та доплаті підлягає 2422,40 грн судового збору (4844,80 грн - 2422,40 грн).

До позовної заяви додана також платіжна інструкція від 15.07.2025 № 2257 про сплату судового збору в сумі 2 422,40 грн, але за платіжними реквізитами, не призначеними для сплати судового збору за подання заяв до Господарського суду Кіровоградської області), у зв`язку з чим такий платіжний документ не підтверджує оплату судового збору за поданим позовом.

За пунктами 4, 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк господарський суд розглядає справи лише в межах позовних вимог.

У позовній заяві позивач (обґрунтовуючи, що ним зазначено в позові спосіб захисту, який не суперечить закону) посилається на статтю 59 Закону України Про виконавче провадження і вказує, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника, зазначає позивач у позові, арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Позивач неодноразово за текстом позову зазначає про можливість зняття арешту за рішенням суду.

Натомість у прохальній частині позовної заяви позивач зазначає інший спосіб захисту, відповідність якого закону в позові не наведена (підтвердження права власності та скасування постанови, при цьому без зазначення дати її винесення).

У позовній заяві позивач посилається на порушення його прав як власника майна і не посилається на наявність у нього статусу сторони відповідного виконавчого провадження, але оскаржує постанову державного виконавця до господарського суду, що (оскарження постанови) є правом сторони виконавчого провадження. Суд звертає увагу позивача, що Господарський процесуальний кодекс України передбачає оскарження постанов державного виконавця сторонами виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого документа, виданого господарським судом шляхом подання скарги, а не подання позову особою, яка не є стороною виконавчого провадження (статті 339-1 - 340 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, позивачу необхідно належно сформулювати позовні вимоги відповідно до обґрунтування, зазначеного в позові.

Позивач посилається в позовній заяві на таку обставину, як перерахування пенсії гр. ОСОБА_1 в сумі 2 361,00 грн на його рахунок, відкритий в АТ КБ "ПриватБанк" після смерті пенсіонера, але не додає до позовної заяви доказів на підтвердження такої обставини та не наводить у позові дати такого зарахування, що зумовлює обов`язок позивача подати до суду відповідні докази та навести в позові зазначену дату.

За частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві міститься посилання на постанову про накладення арешту на рахунки, але копія такої постанови до позову не додана. Обґрунтованого клопотання про її витребування до позову не додано. У зв`язку з цим позивачу належить подати до суду копію зазначеної в позові постанови про накладення арешту або клопотання про її витребування, оформлене з дотриманням вимог статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вищезазначене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 164, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області залишити без руху.

2. Установити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Кіровоградській області строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Установити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- доказів сплати судового збору у встановленому порядку в розмірі 2 422,40 грн;

- позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням оцінки суду, наведеної в мотивувальній частині цієї ухвали;

- доказів на підтвердження обставин, наведених у позовній заяві, з урахуванням оцінки суду, наведеної в мотивувальній частині цієї ухвали;

- доказів направлення позовної заяви в новій редакції та додатково поданих доказів іншим учасникам справи з дотриманням норм статті 42 Господарського процесуального кодексу України.

4. Роз`яснити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, що відповідно до частин третьої, четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає до оскарження.

6. Копію ухвали надіслати до електронних кабінетів позивача і його представника Воронюк Євгенії Юріївни.

Ухвалу підписано 25.09.2025.

Суддя Б.М. Кузьміна