РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

08.09.2025справа №910/4826/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/4826/25

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Градинська 9» (вул. Градинська, буд. 9, м. Київ, 02034; ідентифікаційний код 40731943)

про визнання недійсним рішення загальних зборів,

за участю представників:

позивача - Грицаєнко О.П. (ордер від 16.04.2025 серія АІ №1875050);

відповідача - Даюка О.В. (довіреність від 23.06.2025 серія АІ №1883762).

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Градинська 9» (далі - ОСББ) про визнання недійсним рішення загальних зборів, оформленого протоколом загальних зборів ОСББ від 27.10.2024 №2 (далі - Протокол), в частині питання порядку денного 14 (затвердження розміру одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у будинку ОСББ з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності).

Позовні вимоги мотивовано тим, що:

- ОСОБА_1 є співвласницею квартири АДРЕСА_2 (далі - Будинок), відповідно до свідоцтва про право власності від 02.07.2012 серії НОМЕР_2 ;

- в Будинку створено ОСББ, яке діє на підставі Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статуту ОСББ;

- 11.09.2024 було проведено загальні збори ОСББ, за результатами яких нібито було прийнято ряд рішень, оформлених Протоколом (з 12.09.2024 по 26.10.2024 проводилося письмове опитування серед співвласників Будинку);

- згідно з Протоколом під №14 порядку денного було вирішено: затвердити розмір одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у Будинку з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності; надати можливість співвласникам вносити кошти до 20.03.2025 двома рівними платежами; відкрити окремий банківський рахунок для збору вказаних внесків;

- на думку позивача, рішення загальних зборів ОСББ має бути визнано недійсним у відповідній частині, оскільки: рішення загальних зборів ОСББ прийнято за відсутності необхідної кількості голосів; в голосуванні приймали участь особи, які не є співвласниками Будинку; фактично загальні збори ОСББ не відбулися, а рішення прийнято виключно на підставі письмового опитування за межами строку його проведення, передбаченого Статутом ОСББ.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

ОСББ 15.07.2025 подало суду відзив на позовну заяву, в якому заперечило проти задоволення позовних вимог, з огляду на те, що: відсутність реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не підтверджує відсутність права власності на нерухомість; брати участь у загальних зборах ОСББ мають право власники квартир у відповідному багатоквартирному будинку, ким і являються фізичні особи ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ).

3. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 02.06.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.06.2025 відкладено підготовче засідання на 23.06.2025.

У підготовчому засіданні 23.06.2025 оголошено перерву до 28.07.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.09.2025.

Представник позивача у судовому засіданні 08.09.2025 оголосила вступне слово та підтримала позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача оголосив вступне слово та заперечив проти задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, з`ясувавши обставини, на які посилаються сторони, дослідив в порядку статей 209 і 210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники сторін виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 08.09.2025 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом згідно з вимогами статей 222 і 223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

ОСОБА_1 є співвласницею квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 02.07.2012 серії НОМЕР_2 .

В Будинку створено ОСББ, яке діє на підставі Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статуту ОСББ.

11.09.2024 було проведено загальні збори ОСББ, за результатами яких було прийнято ряд рішень, оформлених протоколом від 27.10.2024 №2 (з 12.09.2024 по 26.10.2024 проводилось письмове опитування серед співвласників Будинку).

Так, з Протоколу вбачається таке:

- в загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 1 (одна) особа, якій належить 103,4 кв.м; решта виявили бажання проводити голосування шляхом письмового опитування; першим питанням було вирішено проводити голосування шляхом письмового опитування впродовж 45 днів;

- у письмовому опитуванні продовж періоду з 12.09.2024 по 26.10.2024 взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 246 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку ОСББ загальною площею 12 431,60 кв.м, що становить 65,9652% голосів усіх співвласників;

- разом у голосуванні на загальних зборах та в письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 247 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку ОСББ загальною площею 12 431,60 кв.м, що становить 66,5185%% голосів усіх співвласників;

- відповідно до Статуту ОСББ та/або Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» кількість голосів, що належить кожному співвласнику, визначається пропорційно до частки загальної площі квартир та нежитлових приміщень, що перебувають у його власності;

- порядок денний:

організаційні питання загальних зборів об`єднання (обрання голови та секретаря зборів, лічильної комісії та встановлення порядку проведення голосування та письмового опитування співвласників впродовж 45 днів) (питання 1);

господарсько-фінансова звітність правління за 2020, 2021, 2022 та 2023 роки; звіт ревізійної комісії за 2020, 2021, 2022 та 2023 роки (питання 2);

обрання нових членів правління та ревізійної комісії (питання 3);

затвердження нового тарифу на утримання будинку та кошторису (питання 4);

впровадження сервісу «Дах» згідно з тарифами «Спілкування» та «Фінанси» (питання 5);

проведення робіт з запобігання руйнації загальних балконів відповідно до висновку будівельної лабораторії (питання 6);

обмеження доступу співвласників будинку до місць підвищеної небезпеки (покрівля, машинне відділення ліфтів, електрощитові, теплопункт, водонасосна) (питання 7);

про прийняття рішення щодо придбання обладнання для незалежних джерел електричної енергії коштом ОСББ з подальшим відшкодуванням згідно з рішенням Київської міської ради від 10.11.2022 №5586/5627 «Про деякі питання підготовки житлового фонду міста Києва до проходження зимового періоду в умовах воєнного стану» [далі - Програма 300 тис. грн] (питання 8);

про прийняття рішення стосовно встановлення в будинку ОСББ обладнання для вироблення електроенергії з відновлювальних джерел енергії та участь в Програмі «ГрінДІМ» державної установи «Фонд енергоефективності» (питання 9);

про участь у 2024 - 2028 роках в конкурсі проектів з реалізації енергоефективних заходів у житлових будинках м. Києва, у яких створено ОСББ, а також у кооперативних будинках відповідно до рішення Київської міської ради від 26.12.2014 №865/865 [далі - Програма 70/30 Енергоефективність] (питання 10);

про участь у програмі співфінансування капітальних ремонтів у багатоквартирних будинках у 2025 - 2028 роках згідно з Київською міською програмою співфінансування реконструкції, реставрації, проведення капітальних ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирних будинків, затвердженою рішенням Київської міської ради від 22.12.2016 №780/1784 (пункт 11);

про прийняття рішення щодо впровадження проекту енергомодернізації будинку в рамках участі в Програмі підтримки енергомодернізації багатоквартирних будинків «ЕНЕРГОДІМ» ДУ «Фонд енергоефективності», погодження умов Грантового договору та приєднання до такого Грантового договору (Умов Грантового договору) шляхом подання Заявки на участь у Програмі Фонду енергоефективності, надання уповноваженому загальними зборами повноважень на подання до державної установи «Фонд енергоефективності» заявок, супровідних та інших документів, що передбачені умовами Програми і Грантового договору, для отримання часткового відшкодування витрат на впровадження проекту [отримання Гранту] (пункт 12);

про прийняття рішення про участь в державній програмі «Доступні кредити 5-7-9%», та/або звернення до Комунального підприємства «Фонд модернізації та розвитку житлового фонду міста Києва» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з метою підтримки ініціатив щодо енергоефективності задля реалізації проекту енергомодернізації будинку (питання 13);

про затвердження розміру одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у будинку ОСББ з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності (питання 14);

обрання уповноваженого з реалізації проекту встановлення альтернативних джерел енергії в будинку АДРЕСА_3 .

Позивачка вважає рішення ОСББ незаконним і таким, що підлягає визнанню недійсним в частині питання 14 порядку денного з огляду на те, що:

- рішення ОСББ прийнято за відсутності необхідної кількості голосів;

- в голосуванні брали участь особи, які не є співвласниками Будинку;

- фактично загальні збори не відбулися, а рішення прийнято виключно на підставі письмового опитування за межами строку його проведення, передбаченого Статутом ОСББ.

За результатами вирішення питання 14 порядку денного прийнято таке рішення:

- слухали з 14 питання порядку денного голову зборів ОСОБА_8 , який запропонував внести зміни до кошторису доходів і витрат ОСББ; затвердити розмір одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у будинку ОСББ з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності; внески вносяться двома рівними частинами до 20.03.2025; з метою відокремлення внесків на енергоефективні заходи від внесків на утримання будинку запропонував відкрити окремий банківський рахунок, реквізити якого вказати окремою строкою в платіжках за комунальні послуги;

- підсумки голосування: «за» 203 власника загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень становить 9 893,81 кв.м, що складає 52,9707% голосів усіх співвласників; «проти» 36 співвласників загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень становить 1 943,19 кв.м, що складає 10,4037% голосів усіх співвласників;

- вирішили:

затвердити розмір одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у будинку ОСББ з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності;

надати можливість співвласникам вносити кошти до 20.03.2025 двома рівними платежами;

відкрити окремий банківський рахунок для збору зазначених внесків.

Відповідно до пунктів 3.1 і 3.2 Статуту ОСББ органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, збори представників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік, якщо інше не передбачено Статутом.

Згідно з пунктом 3.3 Статуту ОСББ до виключної компетенції загальних зборів, зокрема, належать: визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників

Пунктом 3.4 Статуту ОСББ передбачено, що загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Правління (ініціативна група) не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або надсилає рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. За окремою заявою співвласника на ім`я голови правління ОСББ повідомлення про проведення загальних зборів може бути надане співвласнику в інший обраний ним спосіб, наприклад, засобами електронного зв`язку.

Повідомлення про проведення загальних зборів, а також проекти документів, які планується затвердити на загальних зборах (та в разі необхідності - розрахунки до них), розміщуються в місцях загального користування будинку та / або на інтернет-ресурсах, надсилаються на електронну адресу, інші засоби зв`язку. Час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Відповідно до пункту 3.5 Статуту ОСББ у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може на підставі довіреності, оформленої згідно з чинним законодавством, представляти його представник, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника.

Загальні збори веде голова правління або голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників (їх представників) у разі скликання загальних зборів ініціативною групою. Лічильна комісія обирається безпосередньо на загальних зборах серед присутніх співвласників. Кількісний склад лічильної комісії повинен становити не менше 3 (трьох) осіб.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування на зборах співвласників має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку (пункт 3.6 Статуту ОСББ).

Згідно з пунктом 3.7 Статуту ОСББ рішення на загальних зборах з питань порядку денного приймаються шляхом поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників, пропорційно до загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку.

Рішення про визначення переліку, розмірів та порядку сплати внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, реконструкцію та капітальний ремонт будинку або зведення господарських споруд, щодо страхування спільного майна від будь-яких видів ризику та прямих збитків, про залучення коштів на умовах кредиту або позики вважаються прийнятими, якщо за відповідне рішення проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають не менш як дві третини від загальної кількості голосів співвласників, пропорційно до загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку.

Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату його голосування («за» чи «проти»).

Пунктом 3.8 Статуту ОСББ передбачено, що якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 3.7 Статуту ОСББ, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Відповідно до пункту 3.10 Статуту ОСББ рішення загальних зборів, прийняте згідно зі Статутом ОСББ, є обов`язковим для всіх співвласників, а також осіб, які придбали нерухоме майно та не провели державну реєстрацію права власності. Рішення загальних зборів мають вищу юридичну силу щодо рішень інших органів управління об`єднання. Загальні збори своїм рішенням можуть у будь-який час скасувати або визнати таким, що втратило чинність рішення будь-якого іншого статутного об`єднання.

Рішення загальних зборів не пізніше 10 днів після його прийняття оприлюднюється шляхом розміщення його тексту в місцях загального користування будинку та / або на інтернет-ресурсах. За рішенням загальних зборів воно може бути надане співвласнику під розписку або надіслане поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішенням (протоколом) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та за власний рахунок робити з них копії та виписки.

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Відповідно до Протоколу загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку ОСББ складає 399 осіб, а загальна площа всіх квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку - 18 677,90 кв.м.

У загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 1 (одна) особа, якій належить 103,4 кв.м.

Як зазначено в Протоколі, решта співвласників виявили бажання проводити голосування шляхом письмового опитування. Першим же питанням було вирішено проводити голосування шляхом письмового опитування впродовж 45 днів.

У письмовому опитуванні продовж періоду з 12.09.2024 по 26.10.2024 взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 246 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку ОСББ загальною площею 12 431,60 кв.м, що становить 65,9652% голосів усіх співвласників.

Разом з тим, у відомостях щодо кожного співвласника, який взяв участь в зборах або письмовому опитуванні, зазначено 247 осіб, які взяли участь у зборах шляхом письмового опитування.

З наведеного можна дійти висновку, що фактично на зборах 11.09.2024 не було жодної особи.

Тобто загальні збори не можуть вважатися такими, що відбулися.

У розділі Протоколу «Розгляд питань порядку денного» за першим питанням порядку денного щодо обрання голови загальних зборів та лічильної комісії проголосувало 230 співвласників (228 - «за», 4 - «проти»).

Вказане голосування проводилось шляхом письмового опитування, що забороно чинним законодавством України.

Крім того, за кожним з питань порядку денного були заслухані доповідачі або особи, які вносили пропозиції ( ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 ), що фактично при письмовому опитуванні є неможливим.

Також слід зазначити, що оскільки загальна кількість співвласників складає 399 осіб, а загальна площа всіх квартир та/або нежитлових приміщень - 18 677,90 кв.м, то згідно зі Статутом ОСББ рішення з порядку денного вважають прийнятими у разі, коли загальна кількість голосів співвласників «за» становить дві третини, тобто 66,66% з загальною площею 12 439,48 кв.м.

В той же час, жодне з питань порядку денного, яке за Протоколом є прийнятим, не було набрано необхідної кількості голосів для їх прийняття, тобто рішення вважаються неприйнятими.

Окрім того, за положеннями частини шістнадцятої статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»

Згідно з частиною шістнадцятою статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» і частиною шістнадцятою статті 10 Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» письмове опитування співвласників проводиться протягом не більше ніж 45 календарних днів з дня проведення установчих зборів.

Проте пунктом 3.8 Статуту ОСББ передбачено, що письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Відтак письмове опитування мало бути проведене з 12.09.2025 по 26.09.2025, натомість було проведено з 12.09.2024 по 26.10.2024, що є порушенням положень Статуту ОСББ.

Слід зазначити, що встановлений статтею 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» і статтею 10 Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» строк проведення письмового опитування встановлює кількість днів, які опитування не може перевищувати, однак не забороняє встановлювати менший строк для проведення опитування.

Що ж до доводів позивачки стосовно того, що в голосуванні з усіх питань порядку денного, зокрема, питання 14 брали участь власники квартир Будинку: №57 площею 99,9 кв.м - ОСОБА_2 ; АДРЕСА_4 площею 99,7 кв.м - ОСОБА_3 ; АДРЕСА_5 - ОСОБА_4 ; АДРЕСА_6 - ОСОБА_5 ; АДРЕСА_7 площею 97,4 кв.м - ОСОБА_6 ; №160 площею 67,0 кв.м - ОСОБА_7 , і щодо них в графі документів, які підтверджують право власності на квартиру/нежитлове приміщення зазначено - «інфо довідка», що, на думку позивачки, відповідно мається на увазі довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, яка не є правовстановлюючим документом в розумінні статті 328 Цивільного кодексу України та статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а є лише інформацією про зареєстровані права на нерухоме майно, то така ж сама інформація («інфо довідка») зазначена у Протоколі стосовно кожного із 247 осіб, які взяли участь у зборах, а відтак не можна вважати, що вказані особи не мають права власності на такі квартири.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Абзацом першим частини першої та частиною другою статті 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками.

Наймачі, орендарі та інші користувачі квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку можуть брати участь в управлінні багатоквартирним будинком виключно за дорученням власників таких квартир та приміщень.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - це власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Частинами першою - третьою статті стаття 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що органами управління об`єднання є загальні збори об`єднання, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються та проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів з урахуванням положень цієї статті. Ініціатором загальних зборів є правління об`єднання або ініціативна група, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежитлових приміщень.

Відповідно до частин п`ятої і дев`ятої статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

До виключної компетенції загальних зборів об`єднання, зокрема, відноситься визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.

Згідно з частинами тринадцятою і чотирнадцятою статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах, ніж передбачено частинами чотирнадцятою та п`ятнадцятою статті 6 цього Закону.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники, які разом мають більше половини загальної кількості голосів усіх співвласників (крім випадків, якщо законом та/або статутом об`єднання встановлена більша кількість голосів, необхідна для прийняття рішення). Статутом об`єднання може бути встановлена інша кількість голосів, необхідна для прийняття рішення з окремих питань. Забороняється встановлювати у статуті об`єднання кількість голосів, необхідну для прийняття рішення, менше ніж 50 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників та більше ніж 75 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників (а для прийняття рішення з питань обрання органів управління об`єднання, зміни форми управління, встановлення та зміни розмірів внесків/платежів, затвердження кошторису - більше ніж 67 відсотків загальної кількості голосів усіх співвласників), крім випадків, передбачених цим Законом.

Частинами шістнадцятою - двадцятою статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частинами чотирнадцятою та п`ятнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом.

Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам.

Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

До компетенції правління, зокрема, відноситься: скликання та організація проведення загальних зборів об`єднання або зборів представників; призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Відповідно до частин першої та третьої статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення.

Згідно з частиною четвертою статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» за технічної можливості може бути організовано участь в установчих зборах окремих співвласників (їх представників) (за їхнім бажанням) дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції. Голосування таких співвласників (їх представників), крім голосування за обрання голови зборів, здійснюється шляхом заповнення ними листків опитування.

Частинами дев`ятою і десятою статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що дата, час і місце проведення установчих зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Установчі збори веде голова зборів. Рішення про обрання голови зборів приймається більшістю голосів присутніх співвласників (їх представників), крім тих, які беруть участь у зборах дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції. При прийнятті такого рішення кожний присутній співвласник (його представник) має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Відповідно до частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення приймається шляхом поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їх представники), загальна кількість голосів яких становить більше половини загальної кількості голосів усіх співвласників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки належної співвласнику площі квартири або нежитлового приміщення у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку, крім випадків, визначених частинами десятою і п`ятнадцятою цієї статті. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить співвласникам на праві спільної часткової власності, належна кожному співвласнику площа квартири або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки у праві спільної часткової власності. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить співвласникам на праві спільної сумісної власності, для цілей цього Закону такі співвласники вважаються власниками рівних часток.

Згідно з частинами шістнадцятою - вісімнадцятою статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частиною тринадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом не більше ніж 45 календарних днів з дня проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідної кількості голосів «за» не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Кожний співвласник (його представник), який взяв участь у голосуванні під час проведення установчих зборів або письмового опитування, заповнює листок опитування та підписує його власноруч або шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, із зазначенням результату голосування («за» або «проти»).

Частиною двадцять першою статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що при підрахунку голосів враховуються голоси, подані співвласниками (їх представниками), у тому числі співвласниками (їх представниками), які взяли участь в установчих зборах дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції, під час проведення установчих зборів та письмового опитування.

Відповідно до частин двадцять третьої - двадцять п`ятої статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення установчих зборів оформлюється протоколом, який повинен містити відомості про:

1) ініціатора установчих зборів;

2) дату, час, місце проведення установчих зборів (у тому числі інформацію про технічні засоби електронних комунікацій, з використанням яких співвласники брали участь в установчих зборах дистанційно в режимі відеоконференції);

3) загальну кількість співвласників багатоквартирного будинку;

4) загальну площу квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку;

5) кожного співвласника (його представника), який взяв участь в установчих зборах, у тому числі дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції, або письмовому опитуванні, а саме: прізвище, ім`я, по батькові співвласника та його представника (у разі представництва особи); номер квартири або нежитлового приміщення; загальна площа квартири або нежитлового приміщення; документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника);

6) обраного голову установчих зборів;

7) порядок денний установчих зборів;

8) підсумки голосування щодо кожного питання порядку денного установчих зборів.

Листки опитування, створені у паперовій формі, пронумеровуються, прошнуровуються та зберігаються правлінням або іншою уповноваженою співвласниками особою.

Листки опитування, створені у формі електронних документів та підписані шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, зберігаються правлінням або іншою уповноваженою співвласниками особою на електронному носії інформації у форматі, що дає змогу перевірити їх цілісність на такому носії.

Згідно з частинами першою - третьою статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком.

Ініціатором зборів співвласників є ініціативна група, яка складається не менш як із трьох власників квартир або нежитлових приміщень, або управитель, обраний відповідно до цього Закону.

Частинами шостою - тринадцятою статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що за технічної можливості може бути організовано участь у зборах співвласників окремих співвласників (їх представників) (за їхнім бажанням) дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції. Голосування таких співвласників (їх представників), крім голосування за обрання голови зборів, здійснюється шляхом заповнення ними листків опитування.

Повідомлення про проведення зборів співвласників направляється ініціатором зборів співвласників не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зборів. Повідомлення в письмовій формі надається кожному співвласнику під власноручний підпис або надсилається рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку. За складеною у довільній формі письмовою заявою (у тому числі у формі електронного документа) співвласника до ініціатора зборів співвласників, отриманою не пізніше ніж за 15 календарних днів до дня проведення зборів співвласників, повідомлення про проведення зборів співвласників надсилається такому співвласнику на іншу поштову адресу або на адресу електронної пошти чи з використанням інших технічних засобів електронних комунікацій, зазначених у такій заяві.

У повідомленні про проведення зборів співвласників повинна міститися інформація про: 1) ініціатора зборів співвласників; 2) дату, час та місце проведення зборів співвласників; 3) порядок денний зборів співвласників; 4) наявність/відсутність технічної можливості для участі співвласників у зборах співвласників дистанційно в режимі відеоконференції із зазначенням інформації щодо підключення до неї.

До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що розглядатимуться на зборах.

Дата, час та місце проведення зборів співвласників обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Збори співвласників веде голова зборів. Рішення про обрання голови зборів приймається більшістю голосів присутніх співвласників (їх представників), крім тих, які беруть участь у зборах дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції. При прийнятті такого рішення кожний присутній співвласник (його представник) має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки належної співвласнику площі квартири або нежитлового приміщення у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку, крім випадків, визначених частинами десятою та чотирнадцятою цієї статті.

Якщо квартира або нежитлове приміщення належить співвласникам на праві спільної часткової власності, належна кожному співвласнику площа квартири або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки у праві спільної часткової власності.

Якщо квартира або нежитлове приміщення належить співвласникам на праві спільної сумісної власності, для цілей цього Закону такі співвласники вважаються власниками рівних часток.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень, визначених абзацами другим - сьомим цієї частини.

Відповідно до частин п`ятнадцятої - двадцятої статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рішення зборів співвласників оформлюється протоколом, який повинен містити відомості про:

1) ініціатора зборів співвласників;

2) дату, час, місце проведення зборів співвласників (у тому числі інформацію про технічні засоби електронних комунікацій, з використанням яких співвласники брали участь в установчих зборах дистанційно в режимі відеоконференції);

3) загальну кількість співвласників багатоквартирного будинку;

4) загальну площу квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку;

5) кожного співвласника (його представника), який взяв участь у зборах співвласників, у тому числі дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції, або письмовому опитуванні, а саме: прізвище, ім`я, по батькові співвласника та його представника (у разі представництва особи); номер квартири або нежитлового приміщення; загальна площа квартири або нежитлового приміщення; документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника);

6) обраного голову зборів співвласників;

7) порядок денний зборів співвласників;

8) підсумки голосування щодо кожного питання порядку денного зборів співвласників.

Протокол зборів співвласників підписує голова зборів співвласників.

Якщо в результаті проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частинами тринадцятою та чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах співвласників. Письмове опитування співвласників проводиться протягом не більше ніж 45 календарних днів з дня проведення зборів співвласників. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування проводиться ініціатором зборів співвласників та/або іншими співвласниками (за їхньою згодою), визначеними ініціатором зборів співвласників.

Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно.

Письмове опитування проводиться у письмовій та/або в електронній формі шляхом заповнення співвласниками листків опитування.

Кожний співвласник (його представник), який взяв участь у голосуванні під час проведення зборів співвласників або письмового опитування, заповнює листок опитування та підписує його власноруч або шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, із зазначенням результату голосування («за» або «проти»).

Листки опитування, створені у паперовій формі, пронумеровуються, прошнуровуються та зберігаються уповноваженою співвласниками особою.

Листки опитування, створені у формі електронних документів та підписані шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, зберігаються уповноваженою співвласниками особою на електронному носії інформації у форматі, що дає змогу перевірити їх цілісність на такому носії.

Згідно з частиною двадцять п`ятою статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» при підрахунку голосів враховуються голоси, подані співвласниками (їх представниками), у тому числі співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах співвласників дистанційно з використанням технічних засобів електронних комунікацій у режимі відеоконференції, під час проведення зборів співвласників та письмового опитування.

Кожний співвласник (його представник) може проголосувати з одного питання лише один раз.

ВИСНОВКИ

Отже, встановлені обставини у їх сукупності свідчать про те, що фактично жодних загальних зборів 11.09.2024 не відбувалося, жодна особа не була присутня на таких зборах, і ні одне питання порядку денного не набрало необхідної кількості голосів для їх прийняття, а тому вимоги позивачки щодо визнання недійсним рішення загальних зборів, оформленого Протоколом, в частині питання порядку денного 14 (затвердження розміру одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у будинку ОСББ з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності) є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Позивачка просить стягнути з відповідача 18 000 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Згідно з частинами першою і третьою статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 126 ГПК України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої і частини п`ятої статті 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

14.03.2025 ОСОБА_1 (клієнт) і Адвокатським об`єднанням «Джі Ен Ес Партнерс» (далі - Об`єднання; виконавець) укладено договір №02/03-25 про надання правничої допомоги, за умовами пункту 1.1 якого клієнт доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання забезпечити надання правничої допомоги клієнту на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні та документально підтверджені для виконання договору.

Згідно з пунктом 1.2 договору від 14.03.2025 виконавцем надається, зокрема, така правнича допомога: повідомлення правничої інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності клієнта; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів клієнта у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного, кримінального та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами та інше.

На підставі договору від 14.03.2025 клієнт надає повноваження уповноваженим особам представляти інтереси клієнта, зокрема, перед судами, а також вести справи, зокрема, в господарських судах першої інстанції. Для цього клієнтом надаються уповноваженим особам усі права, які надані законом, зокрема, позивачу (пункт 3.1 договору від 14.03.2025).

Позивачкою і Об`єднанням 28.07.2025 було підписано акт №28/07-2025-1А про надання послуг, відповідно до якого виконавець надав клієнту правничу допомогу в межах господарської справи №910/4826/25 у такому обсязі:

- підготовка та подання до суду позовної заяви щодо визнання частково недійсним рішення ОСББ від 11.09.2024, оформленого протоколом від 27.10.2024 №2; час - 2 год 30 хв.; сумі - 10 000 грн;

- участь у судових засіданнях 23.06.2025, 28.07.2025 і 08.09.2025 (враховуючи час на дорогу та перебування в суді); час - 2 год; сума - 8 000 грн.

Об`єднанням було виставлено ОСОБА_1 рахунки на оплату від 14.03.2025 №14/03-2025-1Р на суму 10 000 грн і від 28.07.2025 №28/07-25-1Р на суму 8 000 грн, які оплачені позивачкою платіжними інструкціями від 20.03.2025 №0.0..1 на суму 10 000 грн і від 29.07.205 №1.237707799.1 на суму 8 000 грн.

Відповідач 08.09.2025 подав суду заперечення проти стягнення витрат на правову допомогу, в яких зазначив таке: ОСББ не погоджується із заявленою сумою та переконане, що 4 000 грн за годину роботи юриста в країні, де мінімальна заробітна плата в місяць складає 8 000 грн є необґрунтованою; дана справа є легкою, вона не потребує глибоких знань законодавства та практики судів; аналогічно не потрібно аналізувати десятки томів; тому, незрозумілою є поведінка позивачки, коли вона хоче в простих справах недобросовісно нажитися; ОСББ є неприбутковою організацією та вся його діяльність зводиться до задоволення потреб мешканців; не послідовною є стратегія Дмитришеної Т.М., адже з однієї сторони вона хоче стягнути з ОСББ 18 000 грн витрачених коштів на адвокатів для того, аби не платити додатковий внесок цьому ж ОСББ в меншому розмірі; більше того, коли такий внесок був необхідний для енергетичної безпеки мешканців шляхом встановлення сонячних панелей.

Слід зазначити, що за змістом статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до статті 28 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09.06.2017, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання) розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю.

Тобто, адвокатський гонорар може існувати в двох формах - фіксований розмір та погодинна оплата. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки, підставою для виплату гонорару, який зазначено як погодинну оплату, є кількість годин помножена на вартість такої години того чи іншого адвоката у залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв (аналогічну правову позицію викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.09.2020 зі справи №910/4201/19).

Адвокатський гонорар (ціна договору про надання правової допомоги) зазначається сторонами як одна із умов договору при його укладенні. Вказане передбачено як приписами цивільного права, так і Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; відсутність в договорі про надання правової допомоги розміру та/або порядку обчислення адвокатського гонорару (як погодинної оплати або фіксованого розміру) не дає як суду, так і іншій стороні спору, можливості пересвідчитись у дійсній домовленості сторін щодо розміру адвокатського гонорару.

Відтак, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити з встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується зі статтею 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

На підтвердження надання правової допомоги суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Наявними в матеріалах справи документами підтверджується факт надання та сплати правової допомоги позивачу на погоджену Об`єднанням та клієнтом суму (18 000 грн).

Суд дійшов висновку про відповідність заявленого позивачкою розміру витрат на професійну правову допомогу критеріям, що визначені статтею 126 ГПК України та не вбачає підстав для його зменшення.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи обставини даної справи, її складність, предмет та підстави позовних вимог, прийняття судом рішення про задоволення позовних вимог, а також обсяг наданих адвокатом Дмитришеній Т.М. послуг, суд вважає, що розмір заявленої позивачем суми витрат на професійну правничу допомогу є обґрунтованим, а тому стягненню з ОСББ підлягає 18 000 грн витрат на професійну правничу допомогу.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 233, 236 - 238, 240 та 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Градинська 9» (вул. Градинська, буд. 9, м. Київ, 02034; ідентифікаційний код 40731943) про визнання недійсним рішення загальних зборів задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Градинська 9» (вул. Градинська, буд. 9, м. Київ, 02034; ідентифікаційний код 40731943), оформленого протоколом загальних зборів від 27.10.2024 №2, в частині питання порядку денного 14 (затвердження розміру одноразового внеску на виконання енергоефективних заходів у будинку ОСББ з розрахунку 100 грн на 1 кв.м площі квартири або нежитлового приміщення, що перебувають у власності).

3. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Градинська 9» (вул. Градинська, буд. 9, м. Київ, 02034; ідентифікаційний код 40731943) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп. судового збору і 18 000 (вісімнадцять тисяч) грн витрат на професійну правничу допомогу.

Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 17.09.2025.

Суддя Оксана Марченко