ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2025 р. Справа № 911/3178/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Демидової А.М.

суддів: Владимиренко С.В.

Ходаківської І.П.

за участю секретаря судового засідання: Мельничука О.С.

за участю представників учасників справи:

від прокуратури: Гущесова О.В.

від позивача: не з`явився

від відповідача: Іващук В.М. (у режимі відеоконференції)

від третьої особи: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Київської області від 05.03.2025 (повний текст рішення складено та підписано 22.04.2025) (суддя Колесник Р.М.)

у справі № 911/3178/24 Господарського суду Київської області

за позовом Київської обласної прокуратури в інтересах держави

в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях

до ОСОБА_1 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державне підприємство "Триліський спиртовий завод",

про розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, повернення майна та стягнення 790 000,00 грн штрафу

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог

У листопаді 2024 року Київська обласна прокуратура (прокуратура) звернулась до Господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях (позивач) до ОСОБА_1 (відповідачка) про:

- розірвання договору № 12/23 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" (третя особа), укладеного 11.10.2023 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та ОСОБА_1 за результатами електронного аукціону № SPD001-UA-798, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченком В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1832 (далі - Договір);

- повернення державі в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях придбаного за Договором об`єкта приватизації у повному складі;

- стягнення з відповідачки на користь Державного бюджету України штрафу в розмірі 790 000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачкою своїх зобов`язань за Договором, що згідно з положеннями ст. 26, 29 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" є підставою для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, повернення на користь держави цього об`єкта та стягнення штрафу.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду Київської області від 05.03.2025 у справі № 911/3178/24 позов Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях задоволено повністю.

Розірвано договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" № 12/23, укладений 11.10.2023 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченком В.В. та зареєстрований в реєстрі за № 1832.

Зобов`язано ОСОБА_1 повернути Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях об`єкт малої приватизації - єдиний майновий комплекс Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" у повному обсязі.

Стягнуто з відповідачки на користь Державного бюджету України 790 000 грн штрафу.

Стягнуто з відповідачки на користь Київської обласної прокуратури 11 902,40 грн судового збору.

Рішення суду мотивовано тим, що відповідачкою свої зобов`язання за Договором у частині погашення протягом шести місяців від дати переходу права власності на об`єкт приватизації боргів із заробітної плати, перед бюджетом не виконано, що в силу приписів п. 2 ч. 3 ст. 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" відноситься до виключних умов для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації, що є достатньою підставою для прокурора вимагати розірвання договору та повернення об`єкта приватизації в судовому порядку відповідно до ст. 651 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів.

Не погодившись із рішенням Господарського суду Київської області від 05.03.2025 у справі № 911/3178/24, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст. 651, 1215 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), ст. 24, 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Зокрема, скаржниця зазначає, що судом не враховано обставин щодо недоведеності позивачем істотності порушення відповідачкою умов Договору. Виконання покупцем умов п. 6.5.1 спірного Договору знаходиться поза межами його волі.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2025 (колегія суддів у складі: Демидової А.М. - головуючого, суддів Владимиренко С.В., Ходаківської І.П.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 05.03.2025 у справі № 911/3178/24; розгляд апеляційної скарги призначено на 05.08.2025 об 11:20.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.07.2025 задоволено заяву відповідачки про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.08.2025 продовжено строк розгляду зазначеної апеляційної скарги; оголошено перерву в судовому засіданні до 09.09.2025 о 10:30.

Позиції учасників справи

Київська обласна прокуратура у відзиві на апеляційну скаргу проти апеляційної скарги заперечує і просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін.

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях подало до Північного апеляційного господарського суду письмові пояснення у даній справі, в яких проти апеляційної скарги заперечує і просить суд відмовити в її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін; розгляд апеляційної скарги здійснювати без участі представника позивача, за наявними в матеріалах справи документами.

Відповідачка подала до Північного апеляційного господарського суду заяву, в якій, зокрема, зазначає, що суд першої інстанції не відобразив у рішенні усіх її доводів та не надав їм правової оцінки, не врахував їх при розгляді справи, наслідком чого стало неправильне вирішення спору.

Явка представників учасників справи

У судовому засіданні 09.09.2025 взяли участь представник прокуратури (в залі суду) та представник відповідачки (у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду).

Представники позивача та третьої особи у судове засідання 09.09.2025 не з`явились.

Усі учасники справи належним чином повідомлені судом про дату, час та місце судового засідання.

Разом із тим, суд апеляційної інстанції враховує наведене вище клопотання позивача (викладене у письмових поясненнях) про розгляд апеляційної скарги без участі представника позивача, за наявними в матеріалах справи документами.

Враховуючи, що явка представників учасників справи у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а неявка в судове засідання представників позивача та третьої особи не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи аргументи апеляційної скарги і доказове наповнення матеріалів справи, колегія суддів вважає за можливе здійснити перегляд оскаржуваного судового акта в апеляційному порядку без участі в судовому засіданні представників позивача та третьої особи.

У судовому засіданні представник відповідачки (скаржниці) вимоги апеляційної скарги підтримав і просив суд її задовольнити.

Представник прокуратури проти апеляційної скарги заперечував і просив суд залишити її без задоволення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як встановлено судом першої інстанції та перевірено судом апеляційної інстанції, відповідно до умов договору № 12/23 від 11.10.2023 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - Єдиного майнового комплексу Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" (код за ) за адресою: Київська обл., Фастівський р-н, с. Триліси, за результатами електронного аукціону № SPD001-UA-798, укладеного між ОСОБА_1 як покупцем та Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях як продавцем (Договір), продавець зобов`язався передати у власність покупцю, котрий єдиний подав заяву на участь в електронному аукціоні № SPD001-UA-798, об`єкт малої приватизації - єдиний майновий комплекс державного підприємства "Триліський спиртовий завод" (код за ) за адресою: Київська обл., Фастівський р-н, с. Триліси (далі - об`єкт приватизації), а покупець - прийняти об`єкт приватизації, виконати визначені в Договорі умови. Покупець сплатив у повному обсязі ціну продажу об`єкта приватизації, визначену за результатами електронного аукціону, яка становить 7 864,13 грн, у тому числі ПДВ 1 310,69 грн.

До складу об`єкта приватизації входять усі види майна, призначені для діяльності підприємства Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" (код за ) (крім того, що не підлягає приватизації) - будівлі, споруди, устаткування, інвентар, сировина, продукція, права вимоги, борги, а також право на торговельну марку або інше позначення та інші права, в тому числі активи і пасиви згідно з фінансовою звітністю Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" (код за ). До складу об`єкта приватизації входить нерухоме майно, а саме: - об`єкт нерухомого майна: комплекс будівель. Адреса: Київська область, Фастівський район, село Триліси, вулиця Степова, будинок 1а. Відомості про складові об`єкта нерухомого майна: будівля, будівля головного корпусу, дріжджового цеху, апаратного відділення, АІІ, загальною площею 4 758,6 кв.м; будівля, будівля цеху вуглекислоти, К, загальною площею 702,1 кв.м; будівля, склад хімікатів, Ч, загальною площею 347,4 кв.м; будівля, будівля мехмайстерні, Л, загальною площею 173,8 кв.м; будівля, будівля мідної і електродної, М, загальною площею 210,3 кв.м; будівля, будівля столярної майстерні, Т, загальною площею 273,8 кв.м; будівля, будівля пилорами, О, загальною площею 40,1 кв.м; будівля, будівля спиртосховища, В, загальною площею 358,5 кв.м; будівля, склад матеріалів і дріжджів, ЦІІ, загальною площею 1 512,1 кв.м; будівля, склад матеріалів, X, загальною площею 650,2 кв.м; будівля, будівля контори і заводоуправління, Б-ІІ, загальною площею 410,7 кв.м; будівля, будівля очисних сировин цеху, Г, загальною площею 54,4 кв.м; будівля, караульне приміщення, С, загальною площею 34,3 кв.м; будівля, будівля вагової, П, загальною площею 12,9 кв.м; будівля, будівля автогража, Ї, загальною площею 277,7 кв.м; будівля, будівля свинарника, Й, загальною площею 642,7 кв.м; будівля, будівля автогаражів, И, загальною площею 244,9 кв.м; будівля, їдальня, Є, загальною площею 180,8 кв.м; будівля, будівля приїжджих і магазин, З-ІІ (частина будівлі: приміщення магазину, розташовані на 1 поверсі), загальною площею 143,1 кв.м; що належить Державі в особі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, ; право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: дата реєстрації: 17.11.2020, номер запису про право власності: 39281830, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 249, право власності зареєстровано державним реєстратором Коваль Альбіною Володимирівною, Виконавчий комітет Української міської ради Обухівського району Київської області, Київська область, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19.11.2020 за індексним № 233346329, сформованим Коваль Альбіною Володимирівною, Виконавчий комітет Української міської ради Обухівського району Київської області, Київська область;

- об`єкт нерухомого майна: нежитлові будівлі. Адреса: Київська область, Фастівський район, село Триліси, вулиця Степова, будинок 1-а. Відомості про складові об`єкта нерухомого майна: будівля складу, Ф, загальною площею 435,3 кв.м; будівля складу, У, загальною площею 422,5 кв.м; будівля мазутного господарства, б, загальною площею 195,2 кв.м; будівля локомотивного депо, Р, загальною площею 159,8 кв.м; будівля літньої кіноплощадки, Д, загальною площею 61,5 кв.м; погріб спиртосховища, ж, загальною площею 17,4 кв.м; погріб нафтопродуктів, д, загальною площею 43,2 кв.м; погріб підсобного господарства, є, загальною площею 44,4 кв.м; побутове приміщення, г, загальною площею 13,2 кв.м; труба димохідна, Щ, загальною площею 11,9 кв.м; що належить Державі в особі Фонду державного майна України, ; право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: дата реєстрації: 04.05.2023, номер запису про право власності: 50184086, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 140, право власності зареєстровано державним реєстратором Кравченко Аллою Володимирівною, Кожанська селищна рада, Київська область, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав від 08.05.2023 за індексним № 331511212, сформованим Кравченко Аллою Володимирівною, Кожанська селищна рада, Київська область;

- об`єкт нерухомого майна: нежитлові будівлі. Адреса: Київська область, Фастівський район, село Триліси, вулиця Степова, будинок 1-а. Відомості про складові об`єкта нерухомого майна: будівля насосної, в, загальною площею 84,6 кв.м; будівля заводоуправління, Б, загальною площею 704,8 кв.м; що належить Державі в особі Фонду державного майна України, ; право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: дата реєстрації: 09.06.2023, номер запису про право власності: 50618705, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 140, право власності зареєстровано державним реєстратором Загоруйко Яною Олександрівною, Кожанська селищна рада, Київська область, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав від 14.06.2023 за індексним № 335608759, сформованим Загоруйко Яною Олександрівною, Кожанська селищна рада, Київська область.

Об`єкти нерухомого майна, право власності на які не підлягає державній реєстрації: поля фільтрації, шосейна дорога по заводу; огорожа заводу; газопровід до ГРП і котельні; водопровід технічної води; трубопровід промисловий; стадіон; газоходи від парових котлів; туалет. Адреса: Київська область, Фастівський район, село Триліси, вулиця Степова, будинок 1а (п. 1.1 Договору).

Пунктом 1.2 Договору встановлено, що перелік нерухомого майна, яке входить до складу об`єкта приватизації та передається у власність покупцю, наведено у додатку до цього Договору, що є невід`ємною частиною цього Договору.

Пунктом 2.1 Договору передбачено, що право власності на об`єкт приватизації переходить до покупця після укладання цього Договору та підписання акта приймання-передачі об`єкта приватизації, але не раніше дати отримання дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію, якщо отримання такого дозволу вимагається законом.

У пункті 3.1 Договору визначено, що покупець, який придбав об`єкт приватизації як єдиний майновий комплекс, є правонаступником усіх майнових прав (крім права постійного користування земельною ділянкою) і обов`язків Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" (код за ) відповідно до умов договору та статті 28 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" з дня підписання акта приймання-передачі об`єкта приватизації між продавцем та покупцем.

За положеннями пункту 4.2 Договору передача об`єкта приватизації продавцем і прийняття його покупцем засвідчуються актом приймання-передачі, який підписується сторонами та скріплюється їх печатками (за наявності).

Згідно з пунктом 5.2 Договору сторона, яка порушила взяті відповідно до цього Договору зобов`язання, повинна усунути ці порушення. Порушенням зобов`язання за цим Договором є його невиконання або неналежне виконання умов, визначених цим Договором.

Відповідно до пункту 6.3 Договору покупець зобов`язаний надавати на вимогу продавця інформацію, необхідну для здійснення ним контролю за виконанням умов цього Договору.

Підпунктом 6.5.1 пункту 6.5 Договору встановлено зобов`язання покупця виконати умови продажу об`єкта приватизації (передбачені умовами аукціону), а саме забезпечити погашення протягом 6 (шести) місяців від дати переходу права власності на об`єкт приватизації боргів із заробітної плати, перед бюджетом у розмірі, що складеться на дату переходу до покупця права власності на об`єкт приватизації.

Відповідно до підпунктів 7.1.1, 7.1.2 пункту 7.1 Договору продавець зобов`язаний: передати покупцю об`єкт приватизації за актом приймання-передачі; здійснювати контроль за виконанням умов цього Договору в порядку, встановленому законодавством України.

У разі невиконання або неналежного виконання умов цього Договору покупець несе відповідальність, встановлену цим Договором та законодавством України (пункт 8.1 Договору).

Згідно з пунктом 8.2 Договору у разі повного або часткового невиконання умов цього Договору встановлюється така відповідальність покупця: у разі невиконання або неналежного виконання покупцем умов цього Договору у зв`язку з визнанням банкрутом підприємства, єдиний майновий комплекс якого є об`єктом приватизації, покупець сплачує штраф у розмірі 100 відсотків суми невиконаних ним зобов`язань, але не менш як 10 відсотків ціни придбаного об`єкта приватизації. При цьому достатнім підтвердженням факту невиконання або неналежного виконання умов цього Договору є прийняття господарським судом постанови про визнання банкрутом підприємства, єдиний майновий комплекс якого є об`єктом приватизації. Порушення провадження у справі про банкрутство (введення процедури розпорядження майном, санації) не звільняє покупця об`єкта приватизації від відповідальності за невиконання умов цього Договору; інша відповідальність, встановлена Договором та законодавством України.

Договір може бути розірваний на вимогу однієї із сторін, в тому числі за рішенням суду, в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених цим Договором, у визначені строки, або відповідно до пункту 5.3 Договору. У разі розірвання в судовому порядку Договору у зв`язку з невиконанням покупцем договірних зобов`язань об`єкт приватизації підлягає поверненню у державну власність у встановленому законодавством порядку (пункт 10.2 Договору).

Згідно з пунктом 10.4 Договору виключними умовами для розірвання Договору об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством та Договором є, зокрема, невиконання умов продажу об`єкта приватизації і зобов`язань покупця, визначених умовами Договору, в установлений Договором строк.

Додатком до Договору є перелік нерухомого майна, що входить до складу об`єкта приватизації, а саме: будівля складу, Ф, загальною площею 435,3 кв.м; будівля складу, У, загальною площею 422,5 кв.м; будівля мазутного господарства, б, загальною площею 195,2 кв.м; будівля локомотивного депо, Р, загальною площею 159,8 кв.м; будівля літньої кіноплощадки, Д, загальною площею 61,5 кв.м; погріб спиртосховища, ж, загальною площею 17,4 кв.м; погріб нафтопродуктів, д, загальною площею 43,2 кв.м; погріб підсобного господарства, є, загальною площею 44,4 кв.м; побутове приміщення, г, загальною площею 13,2 кв.м; труба димохідна, Щ, загальною площею 11,9 кв.м; будівля, будівля головного корпусу, дріжджового цеху, апаратного відділення, АІІ, загальною площею 4 758,6 кв.м; будівля, будівля цеху вуглекислоти, К, загальною площею 702,1 кв.м; будівля, склад хімікатів, Ч, загальною площею 347,4 кв.м; будівля, будівля мехмайстерні, Л, загальною площею 173,8 кв.м; будівля, будівля мідної і електродної, М, загальною площею 210,3 кв.м; будівля, будівля столярної майстерні, Т, загальною площею 273,8 кв.м; будівля, будівля пилорами, О, загальною площею 40,1 кв.м; будівля, будівля спиртосховища, В, загальною площею 358,5 кв.м; будівля, склад матеріалів і дріжджів, ЦІІ, загальною площею 1 512,1 кв.м; будівля, склад матеріалів, X, загальною площею 650,2 кв.м; будівля, будівля контори і заводоуправління, Б-ІІ, загальною площею 410,7 кв.м; будівля, будівля очисних сировин цеху, Г, загальною площею 54,4 кв.м; будівля, караульне приміщення, С, загальною площею 34,3 кв.м; будівля, будівля вагової, П, загальною площею 12,9 кв.м; будівля, будівля автогража, Ї, загальною площею 277,7 кв.м; будівля, будівля свинарника, Й, загальною площею 642,7 кв.м; будівля, будівля автогаражів, И, загальною площею 244,9 кв.м; будівля, їдальня, Є, загальною площею 180,8 кв.м; будівля, будівля приїжджих і магазин, З-ІІ (частина будівлі: приміщення магазину, розташовані на 1 поверсі), загальною площею 143,1 кв.м; будівля насосної, в, загальною площею 84,6 кв.м; будівля заводоуправління, Б, загальною площею 704,8 кв.м; поля фільтрації, шосейна дорога по заводу; огорожа заводу; газопровід до ГРП і котельні; водопровід технічної води; трубопровід промисловий; стадіон; газоходи від парових котлів; туалет.

Договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченком В.В. та зареєстровано в реєстрі за № 1832.

Актом приймання-передачі об`єкта малої приватизації від 11.10.2023, підписаним сторонами Договору, засвідчено, що відповідно до пункту 4.2 Договору продавець передав, а покупець прийняв об`єкт приватизації. Перелік нерухомого майна, що входить до складу об`єкта приватизації та передається у власність покупцю, наведено у додатку до Договору.

Відповідно до інформаційного повідомлення Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях про продаж об`єкта малої приватизації, станом на 30.06.2023 поточна, у тому числі прострочена, кредиторська заборгованість підприємства становить 11 439,0 тис. грн, яка складається із: розрахунків з оплати праці - 3 944,0 тис. грн; розрахунків із бюджетом - 5 736,0 тис. грн; розрахунків зі страхування - 1 083,0 тис. грн; розрахунку за товари, роботи, послуги - 312,0 тис. грн; іншої кредиторської заборгованості (кредиту банку) - 364,0 тис. грн.

З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 22.11.2024 № 404929604 вбачається, що відповідачка 11.10.2023 зареєструвала право власності на нерухоме майно, придбане ним на підставі укладеного Договору.

Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях проведено поточну перевірку виконання умов Договору, за результатами якої було складено акт № 9/2024 поточної перевірки від 29.04.2024, яким встановлено невиконання покупцем взятих не себе зобов`язань, передбачених пунктом 6.3 та підпунктом 6.5.1 пункту 6.5 Договору.

Листом від 02.05.2024 № 50-0301-1455 позивач направив на адресу відповідачки акт поточної перевірки від 29.04.2024.

Докази оскарження відповідачкою вказаного вище акта перевірки у матеріалах справи відсутні.

Звертаючись до суду з розглядуваним позовом, прокурор зазначив, що відповідачка зобов`язань, визначених умовами підпункту 6.5.1 пункту 6.5 Договору, не виконала, чим істотно порушила його умови, тому прокурор, із посиланням на приписи ч. 3, 11 ст. 26, абз. 6 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", Порядку повернення у державну (комунальну) власність об`єктів приватизації в разі розірвання або визнання недійсними договорів купівлі-продажу таких об`єктів, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 18.10.2018 № 1331 та розділу 10 Договору, вважає, що наявні підстави для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, повернення державі придбаного за цим договором майна та стягнення з відповідачки штрафу.

Заперечуючи проти пред`явленого позову, відповідачка посилалася на те, що як у Договорі та додатках до нього, так і в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази про те, який точний розмір боргу Державного підприємства "Триліський спиртовий завод" із заробітної плати, перед бюджетом був саме станом на 11.10.2023, тому відповідачка була позбавлена можливості виконати свої зобов`язання за Договором, які обумовлені у підпункті 6.5.1 пункту 6.5 Договору.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно із ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

За положеннями ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Згідно із ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Фонд державного майна України" Фонд державного майна України є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері приватизації, оренди, використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності, у тому числі корпоративними правами держави щодо об`єктів державної власності, що належать до сфери його управління, а також у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про Фонд державного майна України" встановлено, що до основних завдань Фонду державного майна України належать реалізація державної політики у сфері приватизації, оренди, використання та відчуження державного майна, а також у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності; здійснення контролю у сфері організації та проведення приватизації державного майна.

Пунктом 2 частини першої статті 5 Закону України "Про Фонд державного майна України" встановлено, що Фонд державного майна України у сфері приватизації державного майна, зокрема, здійснює продаж державного майна в процесі його приватизації; здійснює контроль за виконанням умов договорів купівлі-продажу державного майна.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" Фонд державного майна України, його регіональні відділення та представництва у районах і містах, органи приватизації в Автономній Республіці Крим становлять єдину систему державних органів приватизації. Державні органи приватизації здійснюють державну політику у сфері приватизації та діють на підставі Закону України "Про Фонд державного майна України", цього Закону, інших актів законодавства.

Пунктом 1 Положення "Про регіональне відділення Фонду державного майна України", затвердженого наказом Фонду державного майна України від 15.05.2012 № 678 (далі - Положення), визначено, що Регіональне відділення Фонду державного майна України (далі - регіональне відділення) утворюється в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі і є територіальним органом Фонду державного майна України (далі - Фонд), що реалізує державну політику у сфері приватизації, оренди, оцінки, використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності, у тому числі корпоративними правами держави щодо об`єктів державної власності, що належать до сфери його управління. Регіональні відділення підпорядковуються Фонду. Фонд, регіональні відділення та представництва становлять єдину систему державних органів приватизації.

Відповідно до пункту 4.5 Положення одними з основних завдань регіонального відділення є здійснення контролю у сфері організації та проведення приватизації державного майна, відчуження державного майна у випадках, встановлених законодавством, передачі державного майна в оренду та користування; повернення у державну власність державного майна, що було приватизоване, відчужене або вибуло з державної власності з порушенням законодавства; управління корпоративними правами держави, які перебувають у сфері його управління.

Таким чином, органом державної влади, до компетенції якого віднесені повноваження у спірних правовідносинах та який зобов`язаний вживати заходи з метою захисту порушених інтересів держави, є Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях.

Матеріалами справи підтверджено, що листом від 02.07.2024 № 51-07.01.2060 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях зверталося до Київської обласної прокуратури, в якому з посиланням на порушення відповідачкою умов Договору просило вжити заходів прокурорського реагування та розглянути можливість звернення з позовом в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях до суду щодо стягнення заборгованості, яка утворилася внаслідок встановлення факту неналежного виконання ОСОБА_1 взятих на себе зобов`язань, розірвання Договору та повернення майна у державну власність.

У відповідь на вказаний лист Київська обласна прокуратура листом від 05.08.2024 № 15/4-211вих-24 повідомила Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях про необхідність надання ряду документів для вирішення питання про наявність підстав для вжиття органами прокуратури представницьких заходів для захисту інтересів держави.

У подальшому, відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", Київська обласна прокуратура звернулась до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях з листом від 16.08.2024 № 15/4-223вих-24, в якому повідомила про факт порушення інтересів держави у зв`язку з невиконанням відповідачкою умов Договору та вказала про намір звернення до суду з відповідним позовом.

Звертаючись із позовом у даній справі, прокурор послався на те, що відповідачка не виконала покладені на неї обов`язки щодо погашення протягом шести місяців від дати переходу права власності на придбаний у держави об`єкт приватизації боргів із заробітної плати та перед бюджетом, однак компетентний орган, уповноважений здійснювати функції держави, - Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях, будучи обізнаним про наявне порушення інтересів держави, не вжив належних заходів із метою захисту порушених інтересів держави. Тому, як зазначив прокурор, у даному випадку наявний державний інтерес.

З огляду на викладене, обґрунтованим є висновок суду про виконання прокурором вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" договір купівлі-продажу об`єкта приватизації укладається між органом приватизації та переможцем електронного аукціону після сплати в повному обсязі ціни продажу об`єкта приватизації та протягом 25 робочих днів - для об`єктів малої приватизації, 35 робочих днів - для об`єктів великої приватизації з дня формування протоколу про результати електронного аукціону. З моменту переходу права власності на об`єкт приватизації покупець, який придбав об`єкт приватизації, зобов`язаний виконувати всі умови договору купівлі-продажу об`єкта приватизації.

Частинами першою та другою статті 27 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначено, що контроль за виконанням умов договору купівлі-продажу, укладеного з переможцем аукціону, та викупу об`єктів приватизації здійснює орган приватизації. Порядок здійснення контролю за виконанням зобов`язань, визначених у договорі купівлі-продажу, затверджує Фонд державного майна України.

Згідно із ч. 9 ст. 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" на вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано, у тому числі за рішенням суду, в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки або визнано недійсним за рішенням суду.

Як визначено у п. 2 ч. 3 ст. 26 Закону "Про приватизацію державного і комунального майна", виключною умовою для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством, є, в тому числі, невиконання умов продажу об`єкта і зобов`язань покупця, визначених договором купівлі-продажу, в установлений таким договором строк.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" у разі розірвання в судовому порядку договору купівлі-продажу у зв`язку з невиконанням покупцем договірних зобов`язань приватизований об`єкт підлягає поверненню в державну (комунальну) власність. Порядок повернення в державну (комунальну) власність об`єктів приватизації в разі розірвання або визнання недійсними договорів купівлі-продажу таких об`єктів затверджується Фондом державного майна України.

Пунктом 1 частини другої статті 11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Згідно із ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно із ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За положеннями частини першої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

У частині другій статті 651 ЦК України встановлено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 08.09.2020 у справі № 920/418/19, іншими підставами для зміни або розірвання договору в судовому порядку, крім істотного його порушення, відповідно до частини другої статті 651 ЦК України є випадки, встановлені законом або договором, і саме настання таких випадків зумовлює право сторони договору ініціювати в судовому порядку питання зміни чи припинення відповідних договірних правовідносин.

Таким чином, чинне законодавство визначає, що підставою для розірвання договору у судовому порядку може бути доведений належними та допустимими доказами факт невиконання стороною зобов`язань за договором.

Матеріалами справи підтверджено, що підпунктом 6.5.1 пункту 6.5 Договору встановлено зобов`язання покупця виконати умови продажу об`єкта приватизації (передбачені умовами аукціону), а саме забезпечити погашення протягом 6 (шести) місяців від дати переходу права власності на об`єкт приватизації боргів із заробітної плати, перед бюджетом у розмірі, що складеться на дату переходу до покупця права власності на об`єкт приватизації.

У той же час, факт невиконання відповідачкою умов пункту 6.3, підпункту 6.5.1 пункту 6.5 Договору зафіксовано в акті № 9/2024 від 29.04.2024 поточної перевірки виконання умов Договору.

При цьому в ході розгляду справи вказана обставина відповідачкою не спростована, доказів оскарження акта перевірки надано не було.

Як обґрунтовано встановлено судом першої інстанції, станом на 30.06.2023 поточна, у тому числі прострочена, кредиторська заборгованість підприємства становила 11 439,0 тис. грн.

При зверненні до суду з позовом у даній справі прокурор вказував, а відповідачкою не заперечувалось, що з моменту укладання Договору та до моменту звернення до суду податковий борг збільшився до 7 900 000 грн, про що свідчать дані, надані позивачем та третьою особою.

Отже, судом встановлено, що відповідачка свої зобов`язання за Договором у частині погашення протягом 6 (шести) місяців від дати переходу права власності на об`єкт приватизації боргів із заробітної плати, перед бюджетом не виконала.

При цьому судом правомірно визначено, що вказане вище порушення умов Договору з боку відповідачки в силу приписів п. 2 ч. 3 ст. 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" відноситься до виключних умов для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації, що є достатньою підставою для прокурора вимагати розірвання договору та повернення об`єкта приватизації в судовому порядку відповідно до ст. 651 ЦК України.

З огляду на викладене, місцевий господарський суд дійшов вмотивованого висновку про наявність правових підстав для розірвання спірного Договору та повернення об`єкта приватизації позивачу.

У частині вимоги про стягнення з відповідачки на користь Державного бюджету України 790 000,00 грн штрафу, судом правомірно враховано положення ч. 5 ст. 29 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", згідно з якою у разі повного або часткового невиконання умов договорів купівлі-продажу встановлюється, серед іншого, така відповідальність покупців: у разі невиконання покупцем умов договору купівлі-продажу майна (акцій, часток) підприємства щодо виникнення податкового боргу покупець сплачує штраф у розмірі 10 відсотків суми податкового боргу.

За приписами статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно із частиною першою статті 230 Господарського кодексу України (був чинний до 28.08.2025) штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Зважаючи на встановлений судом факт невиконання відповідачкою умов Договору, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність нарахування штрафу, який за результатом перевірки є арифметично правильним.

З урахуванням наведеного вище, правомірним є висновок суду про задоволення позову повністю.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, § 54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також правильно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку із чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного в даній справі судового рішення відсутні.

За таких обставин, підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Судові витрати

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги судові витрати за її розгляд відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на скаржника.

Керуючись ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 05.03.2025 у справі № 911/3178/24 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Матеріали даної справи повернути до місцевого господарського суду.

5. Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строк, передбачені ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку з перебуванням у відпустці суддів Демидової А.М. та Ходаківської І.П. - з 15.09.2025 по 22.09.2025 (включно), а судді Владимиренко С.В. - з 12.09.2025 по 22.09.2025 (включно), повна постанова складена та підписана у перший робочий день після їх виходу з відпустки - 23.09.2025.

Головуючий суддя А.М. Демидова

Судді С.В. Владимиренко

І.П. Ходаківська