СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

17 вересня 2025 року м. Харків Справа № 922/481/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Мартюхіна Н.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Лакіза В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Євтушенка Є.В.,

за участю представників учасників справи:

прокурор: Ногіна О.М., посвідчення від 01.03.2023;

від відповідачів -1, -2: Буряковська О.Ю., витяг з ЄДР;

від відповідача -3: не з`явилися;

від відповідача-4: Дишлевич В.М. особисто; Кошарновська С.Л. ордер серія АХ №1290135 від 17.09.2025;

розглянувши апеляційну скаргу Слобідської окружної прокуратури міста Харкова (вх. №1726 Х/2),

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 24.07.2025 (повний текст ухвали складено 24.07.2025) у справі №922/481/22 (суддя Жельне С.Ч.),

за позовом керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області

до

1. Харківської міської ради, м. Харків,

2. Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків,

3. Фізичної особи-підприємця Мурадової Уміят Шихмурзаївни, м. Харків

4. Фізичної особи ОСОБА_1 , м. Харків

про скасування рішення, визнання недійсним договору та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року керівник Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, фізичної особи-підприємця Мурадової Уміят Шихмурзаївни, фізичної особи ОСОБА_1 , в якому просив суд:

- визнати незаконним та скасувати п. 28 додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м.Харкова" від 06.07.2016 №283/16;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 05.07.2018 №5594-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою-підприємцем Мурадовою Уміят Шихмурзаївною, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Тихоновою І.В. і зареєстрований в реєстрі за №168;

- витребувати у ОСОБА_1 на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № 8, 9, 10, загальною площею 45,6 кв.м. у житловій будівлі літ. "А-9", розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на нежитлові приміщення 1-го поверху № 8, 9, 10, загальною площею 45,6 кв.м. у житловій будівлі літ. "А-9", розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01) з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_1 та закриттям розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

- судові витрати по справі покласти на відповідачів.

Позов обґрунтовано порушенням вимог законодавства при здійсненні приватизації спірних приміщень.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.07.2025 позовну заяву керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова залишено без руху на підставі ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України; встановлено прокурору для усунення недоліків позовної заяви 5-денний строк з дня вручення цієї ухвали; запропоновано прокурору у встановлений строк подати до Господарського суду Харківської області:

- експертно-грошову оцінку вартості спірного нерухомого майна, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви;

- документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна;

- докази доплати судового збору, з урахуванням наданої оцінки (експертно-грошової оцінки спірного майна), здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви.

23.07.2025 від прокурора надійшли письмові пояснення, в яких зазначено наступне:

- прокурором здійснено сплату судового збору за майнову вимогу про витребування майна у ОСОБА_1 відповідно до вартості набутого останнім майна, яка станом на дату подання позовної заяви підтверджувалася Звітом про оцінку майна, виданим суб`єктом оціночної діяльності ФОП Буйницького М.В., тобто у визначених законом розмірах;

- щодо надання експертно-грошової оцінки вартості спірного нерухомого майна, здійсненої в порядку, визначеному законом, чинної на дату подання позовної заяви, прокурором зазначено, що положення ч. 6 ст. 164 ГПК України на спірні правовідносини не розповсюджуються, оскільки ці норми закону не мають зворотної дії в часі; прокурор також зауважив про недобросовісність набувача майна ОСОБА_1 ;

- невнесення прокурором вартості витребуваного майна на депозитний рахунок суду виключає можливість ухвалення рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача, але не виключає можливість розгляду справи за позовом прокурора та ухвалення судом рішення про витребування нерухомого майна у недобросовісного набувача. Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача" (далі Закон № 4292-ІХ) передбачено компенсацію безпосередньо органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, а не за рахунок прокурора; механізм реалізації нововведених норм ЦК України на цей час відсутній.

Підсумовуючи викладене, прокурор зазначив, що цією заявою повідомляє суд про усунення недоліків позовної заяви, встановлених в ухвалі Господарського суду Харківської області від 16.07.2025 у справі № 922/481/22.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.07.2025 позов керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова залишено без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України з огляду на те, що прокурором не надано суду експертно-грошову оцінку вартості спірного нерухомого майна, на основі якої має здійснюватися сплата судового збору (відповідно до вартості спірного майна), а також документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка спірного майна) якого повинна бути здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що прокурор не виконав вимоги ухвали суду 16.07.2025 про залишення позовної заяви без руху у цій справі, що є підставою для залишення позову без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Не погодившись з вищевказаною ухвалою, Слобідська окружна прокуратура міста Харкова Харківської області звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 24.07.2025 у справі № 922/481/22 про залишення без розгляду позовної заяви прокурора та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, а також стягнути судові витрати з відповідачів.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги прокурор посилається на наступне:

- позовна заява подана Прокурором з дотриманням вимог ст. 164 ГПК України у редакції, чинній станом на дату звернення з цим позовом до суду (04.02.2022);

- позовна заява подана прокурором про витребування майна у ОСОБА_1 як у недобросовісного набувача; про недобросовісність останнього набувача ОСОБА_1 прокурором також наголошувалось під час розгляду справи; недобросовісність набуття спірного майна виключає можливість застосування вимог, які стосуються витребування майна у добросовісного набувача; саме позовній вимозі про витребування майна у недобросовісного набувача суд має надати оцінку під час розгляду справи; у випадку якщо суд дійде висновку про те, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми ст. 388 ЦК України (право власника на витребування майна від добросовісного набувача), це не свідчить про обов`язок позивача змінити предмет позову, оскільки це є правом позивача, і за обрання можливого неефективного способу захисту позивач несе відповідні ризики у вигляді відмови в задоволенні позову;

- невнесення прокурором вартості витребуваного майна на депозитний рахунок суду виключає можливість постановлення рішення суду про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача, але не виключає можливість розгляду справи за позовом прокурора та ухвалення судом рішення про витребування майна у недобросовісного набувача;

- ч. 5 ст. 390 ЦК України не поширюється на випадки подання та розгляду судом позову про витребування майна у недобросовісного набувача. Питання щодо добросовісності чи недобросовісності набувача судом може бути вирішене лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення.

Згідно з витягом із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Мартюхіна Н.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Лакіза В.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 11.08.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 24.07.2025 у справі №922/481/22; встановлено учасникам справи строк - 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв, клопотань та письмових пояснень з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження; призначено розгляд апеляційної скарги у справі №922/481/22 на 17.09.2025 о 09:30 у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61022, м. Харків, просп. Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №105.

01.09.2025 до Східного апеляційного господарського суду від Харківської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач-1 заперечує проти доводів та вимог апеляційної скарги прокурора, просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін.

17.09.2025 до Східного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач-4 заперечує проти доводів та вимог апеляційної скарги прокурора, просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін.

22.09.2025 до Східного апеляційного господарського суду від Харківської обласної прокуратури надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №922/481/22 за апеляційною скаргою прокурора до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №922/2555/21 та оприлюднення повного тексту постанови.

У судовому засіданні апеляційної інстанції 17.09.2025 приймала участь прокурор, яка підтримала подане клопотання про зупинення провадження у справі.

Присутні у судовому засіданні 17.09.2025 представниці відповідачів -1, -2, -4 проти задоволення клопотання прокурора про зупинення провадження у справі не заперечували, вирішення цього питання залишили на розсуд суду.

Уповноважені представники відповідача-3 у судове засідання 17.09.2025 не з`явилися; про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги всі сторони повідомлені у встановленому законом порядку.

Колегія суддів, проаналізувавши доводи апеляційної скарги прокуратури та дослідивши матеріали справи, дійшла висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі №922/481/22, з огляду на наступне.

Під час вивчення справи та підготовки до судового розгляду колегією суддів апеляційного господарського суду встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.09.2025 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу №922/2555/21 за позовом керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, фізичної особи-підприємця Ільїної Тетяни Миколаївни та ОСОБА_2 про:

- визнання незаконним та скасування пункту 60 додатку 1 до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 06.07.2016 № 283/16 "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова";

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 30.11.2016 № 5404-В-С, укладеного між Управлінням комунального майна та ФОП Ільїною Т.М., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Саутенко Н. В. і зареєстрованого в реєстрі за № 2618;

- витребування в Мирошніка В. С. на користь об`єднаної територіальної громади м. Харкова нежитлових приміщень другого поверху №№ І, Іа, VІа, VІб, 25-1, 25а-1, 26-2 загальною площею 97,1 кв. м, розташованих у нежитловій будівлі літ. "Б-2" за адресою: м. Харків, вул. Університетська, 33, та зобов`язання Харківської міської ради прийняти їх.

Підставою для передачі справи №922/2555/21 на розгляд Великої Палати Верховного Суду стала наявність виключної правової проблеми, яка може бути сформульована так:

1) чи підлягає застосуванню ч. 6 ст. 164 ГПК України у чинній редакції до позовів, поданих з дотриманням вимог ст. 164 ГПК України у редакції, чинній станом на дату звернення з відповідним позовом до суду, з урахуванням того, що вказана стаття є нормою процесуального права?

2) чи підлягає застосуванню ч. 6 ст. 164 ГПК України у чинній редакції у разі прийняття судом справи до свого провадження після її направлення Верховним Судом на новий розгляд у частині позовної вимоги про витребування нерухомого майна?

3) у разі, коли з позовом про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади звертається Прокурор як самостійний позивач:

- яким чином має діяти прокурор, виконуючи вимоги ч. 6 ст. 164 ГПК України про необхідність долучення до позову оцінки (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) вартості спірного майна, з урахуванням того, що відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить або в яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб, однак прокурор не є власником спірного об`єкта?

- Законом № 4292-ІХ передбачено компенсацію добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна безпосередньо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, оцінка якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. Тому чи має саме Прокурор як самостійний позивач, а не вищевказані органи, здійснювати компенсацію вартості нерухомого майна та, відповідно, вносити на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі вартості спірного майна на виконання вимог ч. 6 ст. 164 ГПК України?

4) чи підлягає застосуванню ч. 6 ст. 164 ГПК України у чинній редакції у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна на підставі ст. 387 ЦК України (у недобросовісного набувача)?

5) чи підлягає застосуванню ч. 6 ст. 164 ГПК України у чинній редакції у разі подання позову про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача не органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором, а державним підприємством, установою, організацією тощо, які є володільцем спірного майна на праві оперативного управління або господарського відання?

Колегією суддів Верховного Суду при дослідженні справи №922/2555/21 встановлено, що в судах усіх інстанцій господарської юрисдикції перебуває велика кількість аналогічних справ про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади за позовами прокурорів, які звернулися до суду як самостійні позивачі, та такі справи прийняті судами до провадження після їх направлення Верховним Судом на новий розгляд.

Зазначене підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень, зокрема, але не виключно справи №922/459/22, №922/395/22, №922/2896/20, №922/3562/21, №922/1076/22, №922/488/22, № 906/233/25.

Таким чином, на думку Верховного Суду, наявний кількісний критерій для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Щодо якісного критерію, то колегія суддів Верховного Суду у справі №922/2555/21 звернула увагу на те, що від вирішення правової проблеми, яка стосується зворотної дії у часі положень ч. 6 ст. 164 ГПК, залежатиме правильність розгляду таких видів спорів, а також сприятиме формування однозначної практики судів з цього питання, зокрема, щодо порядку застосування вимог ч. 6 ст. 164 ГПК при зверненні прокурорів в інтересах держави з позовними заявами про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади у разі подання таких позовів до набрання чинності Законом № 4292-ІХ.

З огляду на те, що у справі №922/2555/21 наявні якісний та кількісний критерії для визначення виключної проблеми і вона має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про наявність обґрунтованих припущень, що аналогічні проблеми щодо тлумачення правових норм неминуче виникатимуть у майбутньому у значній кількості судових спорів.

Враховуючи підстави та вимоги даного позову у справі №922/481/22, які є подібними до справи №922/2555/21, судова колегія Східного апеляційного господарського суду зазначає, що висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №922/2555/21 буде мати суттєве значення для вирішення спору в цій справі та для єдності судової практики у спорах з подібними правовідносинами.

Відповідно до ч. 4 ст. 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з ч. 4 ст. 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За приписами п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду

Пунктом 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України передбачено, що провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

З огляду на те, що висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №922/2555/21 сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, з урахуванням того, що постанова Великої Палати Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, колегія суддів вважає за необхідне зупинити провадження за апеляційною скаргою у справі №922/481/22, до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №922/2555/21 та оприлюднення повного тексту судового рішення ухваленого за результатами такого розгляду.

Керуючись ст.ст. 234, 228 - 229 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Харківської обласної прокуратури про зупинення провадження у справі №922/481/22 задовольнити.

2. Зупинити провадження за апеляційною скаргою Слобідської окружної прокуратури міста Харкова на ухвалу Господарського суду Харківської області від 24.07.2025 у справі №922/481/22 до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №922/2555/21 та оприлюднення повного тексту судового рішення ухваленого за результатами такого розгляду.

3. Зобов`язати сторін повідомити Східний апеляційний господарський суд про усунення обставин, що спричинили зупинення провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку, передбаченому ст.ст. 286 - 289 ГПК України.

Головуючий суддя Н.О. Мартюхіна

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя В.В. Лакіза