ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
СУДОВИЙ НАКАЗ
22.09.2025 Справа № 914/2870/25
Господарський суд Львівської області у складі судді Бургарт Т.І.
про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Галицький дім» на користь Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради заборгованості з орендної плати користування об`єктом оренди у сумі 1 195,46 грн та 242,24 грн сплаченого судового збору.
За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд дійшов висновку про наявність підстав для видачі судового наказу, виходячи з такого.
Заявник звернувся з відповідною заявою з дотриманням правил підсудності та вказав, що набув права грошової вимоги за договором на право тимчасового користування окремими конструктивними елементами благоустрою комунальної власності на умовах оренди для розміщення відкритого літнього майданчику від 22 грудня 2020 року № Г-289-2020(П).
В порушення умов договору, боржником не здійснено орендної пати за користування об`єктом оренди за період 01 травня 2021 року по 31 жовтня 2021 року, у з`язку з чим виникла заборгованість у сумі 1 195,46 грн, яка є предметом стягнення.
Сума заявленої грошової вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року, інших підстав для відмови у видачі судового наказу, передбачених статтею 152 Господарського процесуального кодексу України, не встановлено.
Окрім того, згідно із пунктом 5 частини першої статті 152 ГПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.
Враховуючи, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, то судом досліджувалося питання в частині обґрунтованості вимог про стягнення заборгованості у розмірі 1 195,46 грн, які нараховано за період з 01 травня 2021 року по 31 жовтня 2021 року.
Відповідно до статей 256, 257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Разом з цим, відповідно до пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Згідно з постановою КМУ від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, чпричиненої корона вірусом SARS-CoV-2" на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року, дія якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово продовжувалася.
З урахуванням пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України та часу введення в Україні карантину у межах позовної давності знаходиться період з 12 березня 2017 року.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року відмінено з 24 год 00 хв 30 червня 2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID- 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV 2.
При цьому, відповідно до пункту 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.
Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово безперервно продовжувався Указами Президента України.
Таким чином заявником не пропущено строк позовної давності для звернення до суду із заявою про видачу судового наказу.
Заявником сплачено судовий збір у розмірі 242,24 грн, відтак, судові витрати підлягають стягненню з боржника на підставі пункту 6 частини 1 статті 155 Господарського процесуального кодексу України.
Згідно з пункту 7 частини 1 статті 155 Господарського процесуального кодексу України під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Зі змісту заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів на підставі ст. ст. 509, 525, 526 Цивільного кодексу України, керуючись ст. ст. 126, 147, 148, 150, 154, 155, 159 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
4. Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
5. У разі ненадходження до суду заяви від Боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
6.Копію судового наказу, копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами надіслати Боржнику.
7.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Бургарт Т.І.
8. Дата набрання судовим наказом законної сили ________________________________ .
9. Строк пред`явлення судового наказу до виконання____________________________ протягом трьох років.
10. Дата видачі судового наказу стягувачу ______________________________________.
Суддя Бургарт Т.І.