УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

19.09.2025Справа № 910/11384/25

Суддя Господарського суду міста Києва Усатенко І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Благодійної організації «ВБФ „СПРАВЕДЛИВЕ СУСПІЛЬСТВО"» (07353, Київська обл., Вишгородський р-н, село Старі Петрівці, вул.Святослава Князя, будинок 167Б)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРСОНЕЛІТІЗ" (03062, місто Київ, вул.Чистяківська, будинок 30, кабінет 202)

про зобов`язання вчинити дії та стягнення 438 070,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Благодійна організація «ВБФ „СПРАВЕДЛИВЕ СУСПІЛЬСТВО"» (далі-позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕРСОНЕЛІТІЗ" (далі-відповідач), в якому просило суд стягнути з відповідача на користь позивача вартість знищеного автомобіля в розмірі 262 570,00 грн, збитки від позбавлення користування автомобілем у розмірі 175 500,00 грн та зобов`язати товариство прийняти пошкоджений автомобіль Citroлn, д.н.з. НОМЕР_1 на свій баланс для подальшої утилізації за власний рахунок.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення

Пунктами 8-9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

При дослідженні позовної заяви судом встановлено, що позивач не надав до суду відомості передбачені пунктами 8-9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Положеннями ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. З ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відповідно до п. 17 Правил надання поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2023 № 1071) внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції (із вичерпним переліком доданих до позовної заяви документів), засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи або докази надсилання позовної заяви із вичерпним переліком доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 Господарського процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи судом було встановлено, що позивач не доучив до матеріалів справи належних доказів відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів ( опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), є порушенням вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 № R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.п. 1 та п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 гривень.

Як вбачається зі змісту поданої позовної заяви, предметом даного позову є стягнення з відповідача на користь позивача вартості знищеного автомобіля в розмірі 262 570,00 грн, збитків від позбавлення користування автомобілем у розмірі 175 500,00 грн та зобов`язання товариства прийняти пошкоджений автомобіль Citroлn, д.н.з. НОМЕР_1 на свій баланс для подальшої утилізації за власний рахунок.

Судом встановлено, що позивач подав позовну заяву до Господарського суду Дніпропетровської області в електронній формі - через підсистему "Електронний суд".

Частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовій сбір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, розмір судового збору за подання цієї позовної заяви із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження розміру ставки - становить 7679,24 грн.

Проте, при дослідженні судом матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем жодних доказів сплати судового збору суду не надано.

Суд встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 164 162, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Благодійної організації «ВБФ „СПРАВЕДЛИВЕ СУСПІЛЬСТВО"» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 5 (п`ять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- письмової заяви, в якій надати інформацію щодо відомостей, передбачених пунктами 8-9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України;

- належних доказів відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів;

- письмової заяви, до якої долучити докази сплати судового збору.

4. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набрала законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяІ.В.Усатенко