УХВАЛА

про відстрочення виконання судового рішення

м. Київ

23.09.2025Справа № 910/2652/24
За заявою Державного підприємства «Завод 410 ЦА»

про відстрочення виконання рішення

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 1)

До Державного підприємства «Завод 410 ЦА» (03151, м. Київ, проспект Повітрофлотський, буд. 94)

За участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Головного управління розвідки Міністерства оборони України (04176, м. Київ, вул. Електриків, буд. 33)

про стягнення 6 379 059, 91 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Секретар судового засідання Боровик В.В.

Представники сторін:

Від позивача: не прибув.

Від відповідача (заявника): Мурдій А.В. (в залі суду).

Від третьої особи без самостійних вимог: не прибув.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Завод 410 ЦА» про стягнення заборгованості у розмірі 6 379 059, 91 грн за Типовим договором постачання природного газу постачальником «останньої надії».

Позовні вимоги обґрунтовані не виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань в частині оплати вартості спожитого природного газу за грудень 2022, січень 2023 та лютий 2023, у зв`язку з чим, позивач просить стягнути з відповідача суму основного боргу у розмірі 5 673 525, 52 грн, 487 183, 62 грн пені, 111 122, 46 грн 3 % річних та 107 228, 31 грн інфляційних втрат.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.01.2025 (повний текст рішення складено 03.02.2025), яке залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2025 позов задоволено частково з урахуванням зменшення суми штрафних санкцій на 50%. Стягнуто з відповідача на користь позивача 5 673 525, 52 грн заборгованості за основним зобов`язанням, 243 591, 81 грн - пені, 111 122, 46 грн 3 % річних, 107 228, 31 грн інфляційних втрат, а також 95 685, 90 грн судового збору.

27.08.2025 на виконання рішення суду, яке набрало законної сили, Господарський суд міста Києва видав відповідний наказ.

01.09.2025 матеріали справи №910/2652/24 були скеровані до Верховного Суду, у зв`язку з надходженням касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю Газопостачальна компанія Нафтогаз України на рішення Господарського суду міста Києва від 21.01.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2025.

10.09.2025 від відповідача надійшла заява про відстрочення виконання рішення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2025 з урахуванням приписів абзацу 2 частини 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України розгляд заяви Державного підприємства «Завод 410 ЦА» про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 21.01.2025 призначено на 23.09.2025.

22.09.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли заперечення на заяву відповідача про відстрочення виконання рішення суду.

В судове засідання 23.09.2025 прибув представник відповідача (заявника, боржника). Представник позивача в судове засідання не прибув та про причини неявки суд не повідомив, хоча надав свої заперечення в підсистемі Електронний суд.

Розглянувши заяву Державного підприємства «Завод 410 ЦА» про відстрочення виконання рішення суду від 21.01.2025, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до частини 3 статті 331 Господарського процесуального кодексу України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

У відповідності до частини 4, 5 статті 331 Господарського процесуального кодексу України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Заявник мотивує заяву тим, що підприємство здійснює господарську діяльність, зокрема, на виконання робіт капітального ремонту, модернізації та переобладнання і технічного обслуговування літаків цивільної авіації.

Натомість, у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф в Україну з 24.02.2022 і по даний час цивільна авіація не здійснює польотів над територією України, що є загальновідомим фактом та не потребує додаткового доказування.

Вказані дії призвели до призупинення трудових договорів з переважною більшістю працівників підприємства.

Окрім цього, територія підприємство з 2022 року піддається повітряним атакам з використанням ракет і БПЛА та неодноразово на підприємстві оголошувався простій, що підтверджується долученими до заяви доказами (наказами по підприємству, довідками про пошкодження майна та внесеними відомостями про події влучання на території відповідача (боржника) тощо).

З огляду на зазначені обставини та скрутне фінансове становище підприємства, заявник (відповідач) не має змогу належним чином виконати рішення суду, а тому просить відстрочити його виконання на один рік.

Позивач в запереченнях не погоджується щодо наявності обставини, що істотно ускладнюють виконання відповідачем рішення суду.

Питання про відстрочення виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.01.2020 у справі №910/1180/19.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд з прав людини підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже, сама можливість надання розстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Таким чином, питання щодо надання відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі. Господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

У даному випадку суд також зважає на те, що передбачена процесуальним законом можливість відстрочення виконання судового рішення жодним чином не звільняє сторону боржника від виконання взятих на себе зобов`язань та виконання вимог стягувача, проте надає сторонам можливість врегулювати фінансові питання зі зменшенням ризику негативних наслідків для обох сторін, а саме: для боржника - загроза неможливості подальшого виконання своїх зобов`язань та припинення своєї господарської діяльності, а для стягувача - загроза можливості неотримання одразу протягом тривалого часу присудженої до стягнення суми коштів внаслідок переходу боржника у стан неплатоспроможності.

Надання відстрочення виконання рішення суду у даній справі, на думку суду, сприятиме належному виконанню заявниками своїх наявних зобов`язань, можливості запланувати та здійснити відповідні витрати, а отже, належним чином виконати рішення суду у справі та, як наслідок, буде сприяти захисту інтересів обох сторін та переслідуватиме мету недопущення значного погіршення економічної ситуації боржників.

Суд зазначає, що саме позивачем (стягувачем) оскаржувалось рішення суду в апеляційній та касаційній інстанціях в частині зменшення судом пені за ненаналежне виконання відповідачем зобов`язань, що не сприяло швидкому виконанню рішення суду, що може свідчити про те, що позивач не був зацікавлений у швидкому відкритті виконавчого провадження та примусовому виконанні рішення суду. Крім того, суд враховує вид діяльності позивача, який повістю не припиняв свою діяльність протягом воєнної агресії, а також фінансовий стан позивача.

Суд при розгляді заяви про відстрочення виконання рішення суду приймає до уваги та враховує, що об`єктивними та непереборними обставинами для відповідача щодо виконання рішення суду є саме його вид діяльності та закриття понад 3,5 років повітряного простору України для цивільної авіації, в зв`язку з військовою агресією росії, а також неодноразове пошкодження виробничих потужностей підприємства шляхом систематичного нанесення повітряних ударів по території підприємства, що не давало відповідачеві можливості повноцінно працювати, а також скрутний фінансовий стан позивача (підтверджено відповідними фінансовими звітами) за останні майже чотири роки, і який може бути покращений, в зв`язку з отриманням відповідачем відповідного Сертифікату з 05.06.2025 року та можливістю відновлення діяльності відповідача.

Вищевказані обставини, дають підстави вважати, що виконання рішення суду має бути відстрочене на один рік для його реального виконання відповідачем в добровільному порядку.

В силу приписів частини 5 статті 331 Господарського процесуального кодексу України, розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, оскільки рішення суду прийняте 21.01.2025, суд відстрочує його виконання до 21.01.2026 включно.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заву Державного підприємства «Завод 410 ЦА» про відстрочення виконання рішення суду від 21.01.2025 у справі №910/2652/24 задовольнити.

2. Відстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 21.01.2025 у справі №910/2652/24 до 21.01.2026 включно.

3. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 25.09.2025.

Суддя Г.П. Бондаренко-Легких