РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

24.09.2025Справа № 910/8369/25
Суддя Мудрий С.М., розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Еспейс Лтд"

до Акціонерного товариства "Універсал Банк"

про стягнення 907 528,25 грн

Представники сторін: не викликалися

ВСТАНОВИВ:

У липні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Еспейс Лтд" (далі ТОВ "Еспейс Лтд") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Акціонерного товариства "Універсал Банк" (далі АТ "Універсал Банк") 907 528,25 грн, з яких: 852 753,45 грн основний борг, 39 834,10 грн пеня, 3 854,91 грн 3% річних, 11 085,79 грн інфляційні втрати, посилаючись на неналежне виконання останнім зобов`язань за договором підряду №UB-OP/24-536 від 22.08.2024 в часині повної оплати вартості виконаних робіт.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання). Встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.

29.07.2025 через систему "Електронний суд" від АТ "Універсал Банк" надійшло клопотання про розгляд справи з викликом сторін.

30.07.2025 через систему "Електронний суд" від ТОВ "Еспейс Лтд" надійшли заперечення на клопотання про розгляд справи з викликом сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.08.2025 клопотання Відповідача про розгляд справи з викликом сторін залишено без розгляду.

14.08.2025 через систему "Електронний суд" АТ "Універсал Банк" подало письмові пояснення, в яких просило відмовити у задоволенні позову, оскільки Акт приймання-передачі виконаних робіт від 24.04.2025 не було підписано у зв`язку з неналежним виконанням робіт, про що було повідомлено Позивача листом №2629 від 28.05.2025.

Також Відповідач вказав, що в силу приписів пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України Позивачем неправомірно здійснено нарахування компенсаційних виплат та штрафної санкції.

15.08.2025 через систему "Електронний суд" ТОВ "Еспейс Лтд" подало відповідь на заперечення, в яких не погодилося з доводами Відповідача, оскільки у відповідності до положень пункту 4.5. Договору Акт приймання-передачі виконаних робіт від 24.04.2025. Крім цього, Позивач зазначив, що положення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України не підлягають до застосування щодо спірних правовідносин.

Також Позивач просив суд залишити письмові пояснення без розгляду у зв`язку з порушенням строку на подання відзиву.

Однак суд відмовляє у задоволенні вищезазначеного клопотання Позивача, оскільки згідно з пунктом 3 частини 1 статті 42 ГПК України прямо передбачено право учасника справи на подання пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Жодних інших заяв по суті справі, заяв чи клопотань сторонами не надано.

Відповідно до статті 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Водночас, суд враховує, що відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Приймаючи до уваги зазначені вище обставини, для визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, а також виконання завдання розгляду справи по суті, розгляд справи здійснено за межами строків, встановлених ГПК України, проте в розумні строки.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги ТОВ "Еспейс Лтд" обґрунтованими.

22.08.2024 між ТОВ "Еспейс Лтд" (за текстом договору Виконавець) та АТ "Універсал Банк" (за текстом договору Замовник) було укладено договір підряду №UB-OP/24-536, відповідно до пункту 1.1.якого Виконавець зобов`язується виконати комплекс робіт з монтажу стаціонарних офісних перегородок з дверима на об`єкті Замовника за адресою: м. Київ, вул. Оленівська, 23, 2-й поверх (далі Об`єкт), відповідно до Специфікації (Додаток №1 до Договору), яка є невід`ємною частиною цього Договору, а Замовник прийняти вказані вище роботи, і своєчасно в повному обсязі сплатити їх вартість.

Згідно з пунктом 4.1. Договору зі сторони Замовника Представник за довіреністю являється уповноваженим приймати роботи. Акти здачі-прийняття робіт підписуються особою, яка має право на підписання відповідно до установчих документів такої особи. При цьому, Акти здачі-прийняття робіт можуть бути підписані Замовником виключно за наявності візи (погодження) на такому Акті уповноваженого Представника Замовника. Роботи приймаються поетапно. Етапність прийняття Робіт погоджується Сторонами додатково.

У відповідності до положень пункту 4.2. Договору перехід ризику та права власності на результат робіт від Виконавця до Замовника здійснюється в момент підписання Сторонами актів здачі-прийняття робіт.

Положеннями пункту 4.3. Договору передбачено, що Замовник зобов`язаний розпочати приймання Виконавця виконаних робіт протягом 3-х робочих днів з моменту оповіщення від Виконавця про готовність робіт для прийому та протягом 5-ти робочих днів прийняти виконані Роботи чи в цей же строк надати Виконавцю мотивовану письмову відмову від підписання акту здачі- прийняття робіт зі списком претензій до виконаних робіт. Мотивована відмова від підписання акту здачі-прийняття робіт зі списком претензій до виконаних робіт може надаватися уповноваженим Представником Замовника.

За умовами пункту 4.4. Договору усунувши вказані Замовником недоліки, Виконавець повторно направляє Замовнику Акт здачі-прийняття робіт. При повторному прийнятті робіт Замовник має право посилатися лише на ті недоліки, які були зафіксовані в документах, які засвідчують попередній прийом або відносяться до ряду прихованих недоліків (недоліки, які не можуть бути виявленні при звичайній для даного виду речей перевірці і виявляються лише в процесі підготовки до монтажу, у ході монтажу, використання чи зберігання), або на нові недоліки, які виникли в результаті усунення недоліків Виконавцем.

У випадку, коли Замовник протягом 5-ти робочих днів не підписує акти здачі-прийняття робіт та не надає Виконавцю мотивованої відмови від підписання акту здачі-прийняття робіт, роботи вважаються прийнятими Замовником з виконанням усіх умов Договору Виконавцем, а акт здачі-прийняття робіт вважається підписаним Замовником (пункт 4.5. Договору).

Пунктом 4.6. Договору встановлено, що приймання робіт здійснюється з урахуванням положень Додатку №5 до цього Договору.

Відповідно до пункту 5.1. Договору ціна Договору складається з вартості матеріалів та робіт і становить без ПДВ 8 129 454,33 грн, крім того ПДВ (20%) 1 625 890,87 грн, разом з ПДВ (20%) 9 755 345,19 грн. Ціна Договору включає в себе всі витрати, пов`язані з виконанням цього Договору, в тому числі вартість матеріалів, вартість доставки, розвантаження встановлення матеріалів тощо. Ціна Договору визначена в Додатку №1 до Договору.

Згідно з пунктом 5.5. Договору Сторони домовились, що у строк до п`яти робочих днів після підписання Договору Замовник здійснює оплату Виконавцю у розмірі 90% від ціни Договору, а саме: перша оплата в сумі 45% вартості Договору здійснюється до 25.08.2024, друга оплата в сумі 45% вартості Договору здійснюється до 07.09.2024.

Пунктом 5.7. встановлено, що остаточний розрахунок у розмірі 10% від ціни Договору Замовник здійснює протягом п`яти робочих днів після підписання обома Сторонами акту здачі-прийняття робіт.

За умовами пункту 7.3. Договору за несвоєчасну сплату у відповідності з пунктом 5.7. Договору Замовник сплачує Виконавцю пеню у розмірі 0,5% від суми простроченої оплати, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла в період прострочення, за кожний день прострочення.

Договір вступає у силу з моменту підписання його Сторонами і діє до моменту виконання Сторонами своїх зобов`язань за ним (пункт 10.1. Договору).

23.08.2024 та 05.09.2024 АТ "Універсал Банк" було сплачено на користь ТОВ "Еспейс Лтд" аванс у загальному розмірі 8 779 810,68 грн, що підтверджуєтеся випискою АТ "Піреус Банк МКБ" по рахунку Позивача від 23.052025.

На виконання приписів пункту 4.3. Договору, 24.04.2025 ТОВ "Еспейс Лтд" було направлено на адресу АТ "Універсал Банк" Акт приймання-передачі виконаних робіт від 24.04.2025 на загальну суму 9 632 564,13 грн (разом із ПДВ).

Вказаний Акт було отримано АТ "Універсал Банк" 25.04.2025, але не був підписаний останнім.

Листом №2629 від 28.05.2025 АТ "Універсал Банк" повідомив ТОВ "Еспейс Лтд" про виявлені недоліки та просив їх усунути.

З метою досудового врегулювання спору, 03.06.2025 ТОВ "Еспейс Лтд" звернулося до АТ "Універсал Банк" з вимогою, в якій просило негайно здійснити повний розрахунок за виконані роботи згідно Акту у сумі 870 598,99 грн. Однак вказана вимога була залишена без відповіді та задоволення.

У зв`язку з неповною оплатою АТ "Універсал Банк" вартості робіт за Договором підряду №UB-OP/24-536 від 22.08.2024, ТОВ "Еспейс Лтд" звернувся з даним позовом до суду.

Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статей 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідності до статті 509 ЦК України та статті 173 ГК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

За приписами частини 1 статті 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Аналогічне положення мітиться в частині 1 статті 526 ЦК України.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Даючи оцінку правовідносинам, що склались між сторонами в ході виконання договору №UB-OP/24-536 від 22.08.2024, суд дійшов висновку, що такий за своєю правовою природою є договором підряду, за яким, відповідно до частин 1, 2 статті 837 ЦК України одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Отже, укладення сторонами договору №UB-OP/24-536 від 22.08.2024 було спрямоване на виконання робіт Позивачем та одночасного обов`язку Відповідача по здійсненню їх оплати.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Відповідно до пункту 5.1. Договору ціна Договору складається з вартості матеріалів та робіт і становить без ПДВ 8 129 454,33 грн, крім того ПДВ (20%) 1 625 890,87 грн, разом з ПДВ (20%) 9 755 345,19 грн. Ціна Договору включає в себе всі витрати, пов`язані з виконанням цього Договору, в тому числі вартість матеріалів, вартість доставки, розвантаження встановлення матеріалів тощо. Ціна Договору визначена в Додатку №1 до Договору.

Умовою виконання зобов`язання є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Положеннями статті 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За частиною 1 статті 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Як було раніше вказано судом, згідно з пунктом 5.5. Договору Сторони домовились, що у строк до п`яти робочих днів після підписання Договору Замовник здійснює оплату Виконавцю у розмірі 90% від ціни Договору, а саме: перша оплата в сумі 45% вартості Договору здійснюється до 25.08.2024, друга оплата в сумі 45% вартості Договору здійснюється до 07.09.2024.

Пунктом 5.7. встановлено, що остаточний розрахунок у розмірі 10% від ціни Договору Замовник здійснює протягом п`яти робочих днів після підписання обома Сторонами акту здачі-прийняття робіт.

Судом встановлено, що 23.08.2024 та 05.09.2024 АТ "Універсал Банк" було сплачено на користь ТОВ "Еспейс Лтд" аванс у загальному розмірі 8 779 810,68 грн, що підтверджуєтеся випискою АТ "Піреус Банк МКБ" по рахунку Позивача від 23.052025.

Інших доказів оплати матеріали справи не містять та не були надані Відповідачем.

Оскільки Відповідачем сплачено 90% вартості робіт, предметом спору у даній справі є решта несплачених коштів за виконані роботи.

Розділом 4 Договору врегульовано порядок здачі-прийняття виконаних робіт.

Так, за положеннями пункту 4.1. Договору зі сторони Замовника Представник за довіреністю являється уповноваженим приймати роботи. Акти здачі-прийняття робіт підписуються особою, яка має право на підписання відповідно до установчих документів такої особи. При цьому, Акти здачі-прийняття робіт можуть бути підписані Замовником виключно за наявності візи (погодження) на такому Акті уповноваженого Представника Замовника. Роботи приймаються поетапно. Етапність прийняття Робіт погоджується Сторонами додатково.

Положеннями пункту 4.3. Договору передбачено, що Замовник зобов`язаний розпочати приймання Виконавця виконаних робіт протягом 3-х робочих днів з моменту оповіщення від Виконавця про готовність робіт для прийому та протягом 5-ти робочих днів прийняти виконані Роботи чи в цей же строк надати Виконавцю мотивовану письмову відмову від підписання акту здачі- прийняття робіт зі списком претензій до виконаних робіт. Мотивована відмова від підписання акту здачі-прийняття робіт зі списком претензій до виконаних робіт може надаватися уповноваженим Представником Замовника.

У випадку, коли Замовник протягом 5-ти робочих днів не підписує акти здачі-прийняття робіт та не надає Виконавцю мотивованої відмови від підписання акту здачі-прийняття робіт, роботи вважаються прийнятими Замовником з виконанням усіх умов Договору Виконавцем, а акт здачі-прийняття робіт вважається підписаним Замовником (пункт 4.5. Договору).

Як було раніше встановлено судом, 24.04.2025 Позивачем підписано та скріплено печаткою Акт приймання-передачі виконаних робіт до Договору підряду №UB-OP/24-536 від 22.08.2024, за яким загальна вартість робіт склала 9 632 564,13 грн (разом із ПДВ).

24.04.2025 вказаний Акт було направлено на адресу Відповідача та був отриманий останнім 25.04.2025, що підтверджується експрес накладною ТОВ "Нова Пошта" №3506 та інформацією про посилку, копії яких містяться у матеріалах цієї справи.

Таким чином, останнім днем для подання мотивованої відповіді було 02.05.2025.

З урахуванням викладеного, суд дійшов до висновку про те, що лист №2629 від 28.05.2025 АТ "Універсал Банк" з мотивованою відмовою від підписання Акту було подано поза межами строку, встановленого пунктом 4.5. Договору.

Отже, роботи зазначені в Акті приймання-передачі виконаних робіт від 24.04.2025 до Договору підряду від 22.08.2024 №UB-OP/24-536 вважаються прийнятими, а Акт підписаним Відповідачем.

Крім цього, суд звертає увагу Відповідача на те, що він не позбавлений права на звернення до суду з позовом про виконання Позивачем своїх гарантійних зобов`язань на підставі статей 859, 860 ЦК України та Глави 3 Договору.

Таким чином, у зв`язку з неналежним виконанням АТ "Універсал Банк" своїх зобов`язань за Договором підряду від 22.08.2024 №UB-OP/24-536 щодо оплати вартості виконаних робіт, строк оплати яких настав, суд дійшов висновку про наявність у Відповідача основної суми заборгованості у розмірі 852 753,45 грн (9 632 564,13 грн 8 779 810,68 грн).

Також у зв`язку із несвоєчасною оплатою, Позивачем заявлено до стягнення 11 085,79 грн інфляційних втрат, нарахованих за травень 2025 року на суму боргу у розмірі 852 753,45 грн, та 3 854,91 грн 3% річних, нарахованих за період з 10.05.2025 по 03.07.2025 на суму боргу у розмірі 852 753,45 грн.

Невиконання зобов`язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) статтею 610 ЦК України кваліфікується як порушення зобов`язання.

Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Правові наслідки порушення юридичними і фізичними особами своїх грошових зобов`язань передбачені, зокрема, приписами статей 549-552, 611, 625 ЦК України.

За умовами частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, передумовою для нарахування пені, 3% річних та інфляційних втрат є несвоєчасне виконання боржником грошового зобов`язання (частина друга статті 625 ЦК України), внаслідок чого у боржника виникає обов`язок сплатити кредитору, зокрема, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням унаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суму боргу входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах №703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц).

Інфляційні та річні проценти нараховуються на суму простроченого основного зобов`язання.

Таким чином, зобов`язання зі сплати як 3% річних, як і інфляційних втрат, є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно й вимога про їх сплату є додатковою до основної вимоги (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.0.2020 у справі №910/4590/19; пункт 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №918/631/19).

Велика Палата Верховного Суду також неодноразово зазначала, що у статті 625 ЦК України визначено загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань (висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №686/21962/15-ц, від 31.10.2018 у справі №161/12771/15-ц, від 19.06.2019 у справі №646/14523/15-ц, від 18.03.2020 у справі №711/4010/13, від 23.06.2020 у справі №536/1841/15-ц, від 07.07.2020 у справі №712/8916/17, від 22.09.2020 у справі №918/631/19, від 09.11.2021 у справі №320/5115/17).

Перевіривши розрахунок вказаних компенсаційних виплат, суд вважає його обґрунтованим, а тому з Відповідача підлягає стягненню 11 085,79 грн інфляційних втрат та 3854,91 грн 3% річних.

Крім цього, у зв`язку із несвоєчасною оплатою Відповідачем вартості виконаних робіт, Позивачем заявлено до стягнення 39 834,10 грн пені, нарахованої за період з 10.05.2025 по 03.07.2025 на суму боргу у розмірі 852 753,45 грн, на підставі пункту 7.3. Договору.

Стаття 549 ЦК України визначає неустойку (штраф, пеню) як грошову суму або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення ним зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Статтею 230 ГК України визначено, що штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми, які учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі неналежного виконання господарського зобов`язання. Цією ж статтею визначено види штрафних санкцій неустойка, штраф, пеня.

У разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг) (частина 4 статті 231 ГК України).

Із системного аналізу вищенаведених положень чинного законодавства вбачається, що вказані штрафні санкції можуть бути стягнуті лише у тому випадку (якщо не встановлено законом), коли основне зобов`язання прямо забезпечено неустойкою (пеня, штраф) у чинному договорі, а також ним встановлено її розмір (встановлено за згодою сторін).

За умовами пункту 7.3. Договору за несвоєчасну сплату у відповідності з пунктом 5.7. Договору Замовник сплачує Виконавцю пеню у розмірі 0,5% від суми простроченої оплати, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла в період прострочення, за кожний день прострочення.

У силу статті 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню у розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Статтею 3 вказаного Закону визначено, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Перевіривши розрахунок вказаної штрафної санкції, суд вважає його обґрунтованим, а тому з Відповідача підлягає стягненню 39 834,10 грн пені.

Щодо заперечень Відповідача в частині нарахування пені та компенсаційних виплат з посиланням на пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в України" у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.

Однак, суд звертає увагу Відповідача на те, що Договір від 22.08.2024 №UB-OP/24-536, на підставі якого між сторонами склалися спірні правовідносини, за своєю правовою природою не є кредитним договором, і сторони у даній справі не є кредитодавцем та позичальником.

Таким чином, положення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України не поширюються на спірні правовідносини.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1-3 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина 1 статті 86 ГПК України).

Отже, позов ТОВ "Еспейс Лтд" підлягає задоволенню у повному обсязі.

Судовий збір згідно статті 129 ГПК України та з урахуванням положень частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" покладається на Відповідача.

Керуючись статтями 129, 236-238, 240-241, 252 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Акціонерного товариства "Універсал Банк" (04080, місто Київ, вулиця Оленівська, будинок 23; ідентифікаційний код 21133352) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Еспейс Лтд" (01013, місто Київ, вулиця Будіндустрії, будинок 6, офіс 8/1; ідентифікаційний код 41347449) 852 753 (вісімсот п`ятдесят дві тисячі сімсот п`ятдесят три) грн 45 коп. основного боргу, 11 085 (одинадцять тисяч вісімдесят п`ять) грн 79 коп. інфляційних втрат, 3 854 (три тисячі вісімсот п`ятдесят чотири) грн 91 коп. 3% річних, 39 834 (тридцять дев`ять тисяч вісімсот тридцять чотири) грн 10 коп. пені та 10 890 (десять тисяч вісімсот дев`яносто) грн 34 коп. судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Відповідно до частин 1, 2 статті 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяСергій МУДРИЙ