ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"23" вересня 2025 р. Справа № 924/882/25

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Шевчук О.І., за участі секретаря судових засідань Мізика М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за позовом Державної екологічної інспекція у Хмельницькій області, м.Хмельницький

до Вовковинецької селищної ради, с.Вовковинці, Хмельницький район, Хмельницька область

про стягнення 24 050 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу

Представники сторін:

від позивача: Тесляр О.О. згідно виписки з ЄДРПОУ

від відповідача: не з`явився

Відповідно до ст.240 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення у справі.

Процесуальні дії по справі, стислий виклад позицій сторін.

До Господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Вовковинецької селищної ради про стягнення 24 050 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Ухвалою суду від 29.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 23.09.2025.

Позивач Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області (далі Держекоінспекція у Хмельницькій області, ДЕІ у Хмельницькій області, позивач) наполягає на задоволенні позовних вимог, в обґрунтування яких зазначає, що за зверненням громадянина ОСОБА_1 від 24.06.2021 посадовими особами позивача 02.07.2021 проведено перевірку законності зрізання дерев в с.Клопотівці Вовковинецької селищної територіальної громади. В ході проведення заходу біля приміщення колишньої Клопотівецької сільської ради, у підпорядкування якої входив населений пункт с.Чернелівці, за адресою: вул. Центральна, 19, с.Клопотівці Вовковинецької селищної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області виявлено факт незаконного (без документів дозвільного характеру) видалення 11 зелених насаджень, а саме: 9 сироростучих дерев породи "Ялина" з діаметрами пнів біля шийки кореня в корі: 26 см; 55 см; 53 см; 48 см; 57 см; 51 см; 30 см; 35 см; 33 см та 2 сироростучих дерева породи "Липа" з діаметрами пнів біля шийки кореня в корі: 40 см та 40 см.

Цього ж дня державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Держекоінспекції у Хмельницькій області складено протокол №007991 про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 153 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) відносно голови Вовковинецької селищної територіальної громади Волковинського Сергія Володимировича, за результатами розгляду якого постановою №247/05 від 09.07.2021 (описка 2020) голови Вовковинецької селищної територіальної громади притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. Постанова про накладення адміністративного стягнення не оскаржувалась.

Держекоінспекцією у Хмельницькій області здійснено розрахунок збитків, завданих державі внаслідок незаконного видалення 11 сироростучих дерев на землях комунальної власності Вовковинецькою селищною радою в сумі 24 050 грн. З метою добровільного відшкодування збитків ДЕІ у Хмельницькій області Вовковинецькій селищній раді скеровано претензію від 19.07.2021, яка залишена без реагування.

Покликаючись на ст.ст.15, 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.1166 Цивільного кодексу України, ст.ст.30, 74 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", ст.ст.16, 28 Закону України "Про благоустрій населених пунктів", ст.ст.25, 40 Закону України "Про рослинний світ", позивач просить стягнути шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища Вовковинецькою селищною радою, на користь держави.

Представник позивача під час судового розгляду спору підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позові. Вказав, що у даті винесення постанови №247/05 міститься описка та правильною датою слід вважати 09.07.2021, а не 09.07.2020.

Відповідач - Вовковинецька селищна рада (далі - відповідач) не скористався правом участі в судових засіданнях, відзиву на позов не подав, належним чином повідомлений про дати, час та місце розгляду справи шляхом надіслання ухвали суду від 29.08.2025 до електронного кабінету підсистеми "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) та поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення. Ухвала суду доставлена до електронного кабінету відповідача, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою, а також вручена відповідачу службою поштового зв`язку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення.

19.09.2025 до суду через службу діловодства від Вовковинецької селищної ради надійшла заява про визнання позовних вимог та проведення підготовчого засідання без участі представника відповідача. Заява підписана секретарем Вовковинецької селищної ради Бевзюк Валентиною Петрівною, яка згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань уповноважена вчиняти дії від імені Вовковинецької селищної ради (покладення обов`язків селищного голови на період мобілізації селищного голови Волковинського С.В.).

Суд враховує, що відповідно до ратифікованої Законом України від 17.07.2007 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (п.1 ст.6) кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка застосовується судом при розгляді справ як джерело права, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення у справі "Смірнова проти України" від 08.11.2005).

Відповідно до ч.4 ст.13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ст.1, 2, 4 ст.191 ГПК України).

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами відповідно до приписів ч.9 ст.165 та ч.2 ст.178 ГПК України.

З огляду на наведене, зважаючи на належне повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, надходження заяви про визнання позову та проведення розгляду справи без участі представника відповідача, вимоги розумності строку судового розгляду, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними у ній матеріалами, а неявка відповідача не призводить до неможливості вирішення спору по суті.

Розглядом матеріалів справи встановлено таке.

Посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області 02.07.2021 за зверненням громадянина ОСОБА_1 від 24.06.2021 проведено обстеження за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, в ході якого виявлено факт незаконного видалення 11 зелених насаджень.

02.07.2021 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області щодо голови Вовковинецької селищної територіальної громади Волковинського Сергія Володимировича складено протокол №007991 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.153 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: 02.07.2021 на території Вовковинецької селищної територіальної громади встановлено, що голова Волковинський С.В. не вжив заходів щодо охорони зелених насаджень, що призвело до незаконного видалення сироростучих дерев породи "Ялина" з діаметрами 26 см; 55 см; 53 см; 48 см; 57 см; 51 см; 30 см; 35 см; 33 см, 2 сироростучих дерева породи "Липа" з діаметрами 40 см та 40 см, за адресою: АДРЕСА_1 , що є порушенням ст.28 Закону України "Про благоустрій населених пунктів", розділів 5, 7 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України.

У вказаному протоколі викладено пояснення голови Вовковинецької селищної територіальної громади Волковинського С.В., згідно яких виконавчим комітетом Вовковинецької селищної територіальної громади було вирішено надати дозвіл на вирізку сухих дерев, згідно акту на вирізку (обстеження). По факту видалення не сухих дерев інформацією не володів, про сам факт вирізки стало відомо під час розгляду справи.

Протокол про адміністративне правопорушення №007991 від 02.07.2021 підписано особою, яка його склала, та головою Вовковинецької селищної територіальної громади Волковинським С.В.

Примірник протоколу вручено Волковинському С.В., що стверджується наявною на протоколі відміткою та підписом.

За результатами розгляду протоколу про адміністративне порушення №007991 від 02.07.2021 Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області винесено постанову №247/05, якою голову Вовковинецької селищної територіальної громади Волковинського С.В. визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень.

Постанова №247/05 від 09.07.2020 підписана особою, яка її ухвалила. На постанові зазначено дату набрання нею чинності 19.07.2021 та проставлено відмітку про направлення її копії рекомендованим листом з повідомленням.

Держекоінспекцією у Хмельницькій області проведено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок незаконного знесення зелених насаджень (11 дерев різних порід) на території Вовковинецької селищної територіальної громади, с.Клопотівці, вул.Центральна, 19. Загальна сума збитків становить 24 050 грн. Вказаний розрахунок проведено згідно Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадження у межах міста та інших населених пунктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1789.

19.07.2021 за вих.№3874/0.11 Держекоінспекцією у Хмельницькій області на адресу Вовковинецької селищної ради скеровано лист щодо відшкодування збитків, завданих державі, в сумі 24 050 грн. із зазначенням реквізитів розрахункового рахунку для їх сплати в добровільному порядку.

Інших доказів, які стосуються предмету спору, матеріали справи не містять.

Дослідивши обставини справи та оцінивши надані докази по суті спору, суд бере до уваги таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій (ч.3 ст.16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 "Про затвердження Положення про Державну екологічну інспекцію України").

Пунктом 4 цієї постанови визначено, що Держекоінспекція, серед іншого, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень, використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Наведене положення кореспондується зі ст.20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".

Відповідно до п.1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230, державна екологічна інспекція відповідної області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Згідно Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.09.2017 №652 (чинного на час виникнення спірних правовідносин) та п.п.1, 3 розділу І Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.03.2023 №46, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області (далі Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується; повноваження Інспекції поширюються на територію Хмельницької області; основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Хмельницької області.

У розділі ІІ вищезазначеного Положення визначені функції Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, зокрема Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень, використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах; складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

В межах наданих повноважень Держекоінспекція у Хмельницькій області звернулась до суду з вимогою про стягнення з відповідача 24 050 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Відповідно до ст.11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст.16 Конституції України).

Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст.ст.66, 68 Конституції України).

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягає навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст.25 Закону України "Про рослинний світ" охорона рослинного світу передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження просторової, видової, популяційної та ценотичної різноманітності і цілісності об`єктів рослинного світу, охорону умов їх місцезростання, збереження від знищення, пошкодження, захист від пожеж, шкідників і хвороб, а також невиснажливе використання. Охорона рослинного світу здійснюється центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, власниками та користувачами (в тому числі орендарями) земельних ділянок, на яких знаходяться об`єкти рослинного світу, а також користувачами природних рослинних ресурсів.

За твердженням позивача 02.07.2021 посадовими особами Держекоінспекції у Хмельницькій області за зверненням громадянина ОСОБА_1 від 24.06.2021 проведено перевірку законності зрізання дерев в с. Клопотівці Вовковинецької селищної територіальної громади Хмельницького району, Хмельницької області біля приміщення колишньої Клопотівецької сільської ради, розташованою за адресою: вул. Центральна, 19. В ході проведено обстеження виявлено факт незаконного видалення 11 зелених насаджень, а саме: 9 сироростучих дерев породи "Ялина" з діаметрами пнів біля шийки кореня в корі: 26 см; 55 см; 53 см; 48 см; 57 см; 51 см; 30 см; 35 см; 33 см та 2 сироростучих дерева породи "Липа" з діаметрами пнів біля шийки кореня в корі: 40 см та 40 см.

Процедуру вирубки зелених насаджень у межах населених пунктів, які не віднесені у встановленому порядку до лісів врегульовано Законом України "Про благоустрій населених пунктів", постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045 "Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів, квітників у населених пунктах", наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 №105 "Про затвердження правил утримання зелених насаджень населених пунктах України".

До об`єктів благоустрою населених пунктів належать території загального користування, прибудинкові території, території будівель та споруд інженерного захисту територій, території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору (ст.13 Закону України "Про благоустрій населених пунктів").

Зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях є елементами (частинами) об`єктів благоустрою (п.2 ч.1 ст.21 Закону України "Про благоустрій населених пунктів").

Згідно п.2 ч.1 ст.16 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" на об`єктах благоустрою забороняється, зокрема, самовільно висаджувати та знищувати дерева, кущі тощо.

Відповідно до п.2.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 №105 (далі Правила) пошкодження зелених насаджень - надання шкоди кореневій системі, стовбуру, кроні, гілкам деревно-чагарникових порід, а також газонам, квітникам, але яка не припинила їх росту.

Згідно зі ст.28 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.

Видалення зелених насаджень здійснюється на підставі дозволу (ордера) на видалення зелених насаджень (далі - дозвіл (ордер) у порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб.

У містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком. Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування.

Організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад (п.п.7 п."а" ч.1 ст.30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Відповідно до п.5.5 Правил відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства.

Місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції: здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ч.1 ст.15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Таким чином, особою, відповідальною за охорону, збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на землях комунальної власності, в т.ч. загального користування в межах населених пунктів, є орган місцевого самоврядування.

Статтею 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, які передбачають, серед іншого, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до ч.2 ст.40 Закону України "Про рослинний світ" відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу; порушенні вимог охорони умов місцезростання об`єктів рослинного світу. Законами України може бути встановлено відповідальність і за інші види порушень у сфері охорони, використання та відтворення рослинного світу.

До відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів притягаються особи, винні у знищенні або пошкодженні зелених насаджень чи інших об`єктів озеленення населених пунктів, крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону (п.8 ч.1 ст.42 Закону України "Про благоустрій населених пунктів").

Органи та посадові особи місцевого самоврядування несуть відповідальність за свою діяльність перед територіальною громадою, державою, юридичними і фізичними особами (ч.1 ст.74 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Відповідно до ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Суд враховує, що відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у ст.1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Аналогічна правова позиція стосовно складу цивільного правопорушення викладена у постановах Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №904/4933/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Натомість відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 17.03.2020 у справі № 912/823/18, від 03.11.2021 у справі № 922/1705/20, від 18.12.2020 у справі 922/3414/19).

Матеріалами справи, а саме: протоколом №007991 від 02.07.2021 про адміністративне правопорушення, постановою №247/05 про накладення адміністративного стягнення стверджується факт вчинення відповідачем правопорушення. Вказані акти індивідуального характеру відповідачем не оскаржено, що свідчить про визнання ним факту наявності порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, виявлених Держекоінспекцією у Хмельницькій області. Доказів зворотного матеріали справи не містять.

У справі, що розглядається, судом встановлено наявність у діях відповідача складу всіх чотирьох умов, необхідних для відшкодування спричиненої державі шкоди внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме:

- протиправна поведінка, яка полягає у невжитті заходів щодо охорони зелених насаджень, що призвело до незаконного видалення 9 сироростучих дерев породи "Ялина" з діаметрами пнів біля шийки кореня в корі: 26 см; 55 см; 53 см; 48 см; 57 см; 51 см; 30 см; 35 см; 33 см, 2 сироростучих дерева породи "Липа" з діаметрами 40 см та 40 см, за адресою: с. Клопотівці, вул. Центральна, 19 Вовковинецької селищної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області;

- шкода, яка обрахована відповідно до Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 №559 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1789;

- причинний зв`язок, що виражений у заподіяні вказаної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача.

- вина, позаяк відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності його вини у невжитті заходів щодо охорони зелених насаджень, що призвело до незаконного видалення сироростучих дерев. Відповідач, не вживши заходів щодо охорони зелених насаджень, що призвело до незаконного видалення 11 сироростучих дерев породи "Ялина" та "Липа" на території Вовковинецької селищної територіальної громади, усвідомлював або повинен був усвідомлювати факт порушення відповідними діями вимог чинного законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Отже, внаслідок невжиття заходів щодо охорони зелених насаджень, що призвело до незаконного видалення 11 сироростучих дерев породи "Ялина" та "Липа" в с. Клопотівці по вул. Центральній, 19 на території Вовковинецької селищної територіальної громади є протиправною формою поведінки, в результаті якої завдано шкоду навколишньому природному середовищу.

Грошовим виразом майнової шкоди є збитки.

Як вбачається з матеріалів справи, розрахунок збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень, обумовлених видаленням 11 сироростучих дерев породи "Ялина" та "Липа" в с. Клопотівці по вул. Центральній, 19 на території Вовковинецької селищної територіальної громади, стягнення яких є предметом спору в цій справі, здійснено позивачем на підставі Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 №559 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1789 (далі - Такса), згідно якої розмір шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, обчислюється за таксами, що затверджені цією постановою, посадовими особами інспекторського складу Державної екологічної інспекції та її територіальних органів та інших спеціально уповноважених органів виконавчої влади, яким надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Згідно Такси за кожне дерево, знищене або пошкоджене до ступеня припинення росту, з огляду на діаметр дерева (у корі) біля шийки кореня в сантиметрах, нараховується: 700 грн. за 22,1-26 см, 1000 грн. за 26,1-30 см, 1250 грн. за 30,1-34 см, 1650 грн. за 34,1-38 см, 1900 грн. за 38,1-42 см, 2800 грн. за 46,1-50 см, 100 грн. - за кожний сантиметр діаметра понад 50 сантиметрів.

Позивачем надано до матеріалів справи здійснений ним розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок незаконного знесення 11 зелених насаджень (дерев породи "Ялина" та "Липа") на території Вовковинецької селищної територіальної громади в с. Клопотівці по вул. Центральній, 19.

Розрахунок розміру збитків здійснено виходячи із діаметра кожного дерева (у корі) біля шийки кореня: ялина/сира 1 шт. діаметром 22,1-26 см 700 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 26,1-30 см 1000 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 30,1-34 см 1250 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 34,1-38 см 1650 грн.; липа/сира 2 шт. діаметром 38,1-42 см 1900 грн. * 2 = 3800 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 46,1-50 см 2800 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 51 см 2900 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 53 см 3100 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 55 см 3300 грн.; ялина/сира 1 шт. діаметром 57 см 3500 грн., а всього на суму 24 050 грн.

Правильність здійсненого позивачем розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, відповідачем не оспорюється.

Судом встановлено, що наведені розрахунки є обґрунтованими та арифметично правильними, а заявлена позивачем сума збитків до стягнення в розмірі 24 050 грн. в межах суми, допустимої до стягнення,

Таким чином, позивач правомірно здійснив розрахунок заявлених до відшкодування збитків.

Суд враховує, що відповідно до положень Бюджетного кодексу України шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди.

Статтею 14 ГПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із положеннями статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом кожному учаснику справи була надана розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цього учасника в суттєво невигідне становище відносно другої сторони, в т.ч. подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16).

Беручи до уваги наведені вище положення закону, враховуючи встановлені судом факти та зміст позовних вимог, суд дійшов висновку про їх обґрунтованість, відтак - наявність підстав для стягнення з відповідача 24 050 грн. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, зарахувавши їх за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Вовковинец.стг/24062100, номер рахунку UA0022707, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП).

Щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд зазначає таке.

Згідно ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

При поданні позовної заяви до суду Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області сплачено до Державного бюджету України судовий збір у розмірі 3028 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №486 від 03.12.2024.

Відповідно до ч.1 ст.129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За змістом ч.1 ст.130 ГПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Аналогічним за своїм змістом є положення ч.3 ст.7 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи викладене, визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне повернути позивачу з Державного бюджету України 50% судового збору, сплаченого при поданні позову згідно платіжної інструкції №486 від 03.12.2024, що становить 1 514 грн.

З огляду на розмір задоволених позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1 514 грн. витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.2, 12, 20, 24, 73, 74, 123, 129, 130, 185, 191, 232, 233, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Вовковинецької селищної ради (32223, Хмельницький район, Хмельницька область, с.Вовковинці, вул.Миру, буд.24, ) на користь держави 24 050 (двадцять чотири тисячі п`ятдесят) гривень шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, зарахувавши їх за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Вовковинец.стг/24062100, номер рахунку UA0022707, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП).

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Вовковинецької селищної ради (32223, Хмельницький район, Хмельницька область, с.Вовковинці, вул.Миру, буд.24, ) на користь Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (29001, м. Хмельницький, вул. Івана Франка, буд.2/2, , отримувач: Державна казначейська служба України, м.Київ, МФО 820172, рахунок UA0080959) 1 514 (одну тисячу п`ятсот чотирнадцять) гривень витрат зі сплати судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Повернути Державній екологічній інспекції у Хмельницькій області (29001, м. Хмельницький, вул. Івана Франка, буд.2/2, ) з Державного бюджету судовий збір в розмірі 1 514 (одну тисячу п`ятсот чотирнадцять) гривень, сплачений згідно платіжної інструкції №486 від 03.12.2024 на підставі ч.3 ст.7 Закону України "Про судовий збір".

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення Господарського суду Хмельницької області подається до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене (лише вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24.09.2025.

Суддя О.І. Шевчук