ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2025 р. Справа№ 911/3032/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кравчука Г.А.

суддів: Коробенка Г.П.

Сибіги О.М.

при секретарі судового засідання: Нагулко А.Л.

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача 1: не з`явився;

від відповідача 2: Кучева С.Р., адвокат,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Грассфілд", Київська обл., м. Бровари

на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 (повний текст складено 08.09.2020)

у справі № 911/3032/19 (суддя Чорногуз А.Ф.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грассфілд", Київська обл., м. Бровари

до 1. Державного реєстратора Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області Зарубіної Марії Григорівни, Київська обл.. м. Бровари

2. Приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Гамзатової Аліни Анатоліївни, Київська обл., м. Бровари

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача:

1. Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІББ", Київська обл., м. Бровари

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЛАКО", Київська обл., м. Бровари

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬЯНС НОВОБУД", Київська обл., м. Бровари

про скасування рішень про державну реєстрацію,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

У грудні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Грассфілд" (далі - ТОВ "Грассфілд", позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Державного реєстратора Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області Зарубіної Марії Григорівни (далі - державний реєстратор Зарубіна М.Г., відповідач 1) та Приватного нотаріуса Браварського районного нотаріального округу Гамзатової Аліни Анатоліївни (далі - приватний нотаріус Гамзатова А.А., відповідач 2) про:

-визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію припинення іншого речового права, індексний номер рішення 49814717 від 22.11.2019 року, на підставі якого здійснена державна реєстрація припинення права суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:063:0439, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Грассфілд", та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дібб" ();

- визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер рішення 49960054 від 02.12.2019 року, номер запису про інше речове право: 34406650, на підставі якого здійснена державна реєстрація права суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:063:0439, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Альянс Новобуд", та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дібб" ();

- скасування державної реєстрації права суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:063:0439, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Альянс Новобуд", та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дібб" ();

- визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію припинення іншого речового права, індексний номер рішення 49815740 від 22.11.2019 року, на підставі якого здійснена державна реєстрація припинення права суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:063:0440, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Грассфілд", та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дібб" ();

- визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер рішення 49944524 від 29.11.2019 року, номер запису про інше речове право: 34393230, на підставі якого здійснена державна реєстрація права суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:063:0440, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Альянс Новобуд", та Товариством з обмеженою відповідальністю "Глако" ();

- скасування державної реєстрації права суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:063:0440, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Альянс Новобуд", та Товариством з обмеженою відповідальністю "Глако" ().

В обґрунтування заявлених вимог позивач послався на такі обставини:

-31.07.2018 між ТОВ "Грассфілд" (позивач, суборендар) та ТОВ "Дібб" (третя особа 1, орендар) укладено Договір (далі - Договір 1) суборенди земельної ділянки, за яким орендар передає суборендарю в тимчасове платне користування (суборенду) земельну ділянку площею 4,5206 га, кадастровий номер: :01:063:0439 для розміщення багатоквартирної житлової забудови - землі житлової забудови за адресою: Київська обл., м. Бровари, по вул. Київській на території 3 мікрорайону IV житлового району;

- 31.07.2018 між позивачем (суборендарем) та ТОВ "Глако" (третьою особою 2, орендарем) укладено Договір (далі - Договір 2) суборенди земельної ділянки за яким, орендар передає суборендарю в тимчасове платне користування земельну ділянку площею 4,5206 га, кадастровий номер::01:063:0440;

-08.11.2019 між ТОВ "Грассфілд", в особі ОСОБА_1 , та орендарями - ТОВ "Дібб" та ТОВ "Глако" укладено Додаткові угоди №3 до Договорів 1 і 2, відповідно до яких сторони за взаємною згодою домовились розірвати ці Договори та вважати правовідносини за ними припиненими;

- при цьому позивач стверджує, що він не уповноважував ОСОБА_1 на дії по укладенню будь-яких правочинів спрямованих на припинення та розірвання договорів. Водночас ОСОБА_1 не була а ні виконавчим органом, а ні працівником позивача;

- позивачем повідомлено про відкликання всіх довіреностей, виданих ним у період з 25.01.2018 по 11.11.2019 включно шляхом опублікування оголошення на сторінці 14 Газети КМУ від 14.11.2019 №218 (6581);

- дії ОСОБА_1 та третіх осіб 1 та 2, на думку позивача, здійснені з метою передачі у суборенду вищевказаних земельних ділянок ТОВ "Альянс Новобуд" (засновником якого з часткою у статутному капіталі у розмірі 60% є ОСОБА_1 ) через Броварську міську раду (орендодавця), яка пунктами 13, 12 Рішення від 28.11.2019 №1667-65-07 "Про припинення права користування земельними ділянками, затвердження документації із землеустрою, надання, відмову у наданні дозволу на розроблення документації з землеустрою, припинення дії договорів оренди земельних ділянок, внесення змін до рішення броварської міської ради Київської області" вирішила надати згоду ТОВ "Дібб" та ТОВ "Глако" на передачу в суборенду земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:063:0439, :01:063:0440 ТОВ "Альянс Новобуд" (третя особа 3);

- 22.11.2019 приватним нотаріусом Браварського районного нотаріального округу Гамзатовою Аліною Анатоліївною було внесено до реєстру запис про припинення суборенди вищевказаних земельних ділянок;

- 29.11.2019 та 02.12.2019 Державним реєстратором Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області Зарубіною Марією Григорівною зроблено запис про наявність іншого суборендаря (відмінного від позивача) вказаних земельних ділянок;

- на земельній ділянці :01:063:0439 знаходиться об`єкт незавершеного будівництва зі ступенем готовності 45%, який на момент винесення Рішення Броварської міської ради від 28.11.2019 №1667-65-07 належав ТОВ "Грассфілд" (позивачу).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.03.2020 залучено до участі у даній справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "ДІББ" (далі - ТОВ "Дібб", третя особа 1), Товариство з обмеженою відповідальністю "ГЛАКО" (далі - ТОВ "Глако", третя особа 2) та Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛЬЯНС НОВОБУД" (далі - ТОВ "Альянс Новобуд", третя особа 3).

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Мотивуючи ухвалене рішення, суд першої інстанції дійшов висновків, що позивачем не доведено наявність обставин, які б давали підстави стверджувати, що у державного реєстратора Зарубіної М. Г. (відповідача 1) та приватного нотаріуса Гамзатової А. А. (відповідача 2) були підстави для відмови у вчиненні оспорюваних реєстраційних дій, а також не надано доказів того, що відповідачами була порушена процедура прийняття рішення про державну реєстрацію речових прав та внесення відповідних даних до реєстру, оскільки:

-при дослідженні довіреності від 29.01.2018, яка міститься у матеріалах справи (подана приватним нотаріусом Гамзатовою А.А. разом з відзивом на позовну заяву) встановлено, що за її змістом позивачем було надано ОСОБА_1. великий обсяг повноважень щодо представництва інтересів Товариства, зокрема, з укладення договорів оренди, договорів суборенди земельних ділянок, зміни до таких договорів, договорів та додаткових угод про розірвання таких договорів, інших правочинів на умовах визначених на власний розсуд;

- позивачем не додано жодного доказу того, що особа, яка підписала довіреність б/н від 29.01.2018 на ім`я ОСОБА_1. не мала відповідних повноважень на вчинення вказаних дій;

-позивачем не надано суду доказів, які б підтверджували наявність відповідних обставин щодо визнання вказаної довіреності такою, що укладена з порушенням норм діючого законодавства, або з перевищенням повноважень особи, якою видана та підписана відповідна довіреність (висновки незалежних експертиз, наявність преюдиційних обставин тощо);

- твердження позивача стосовно не приналежності ОСОБА_1. а ні до виконавчого органу Товариства, а ні до штату його працівників, не може бути підставою для остаточного ствердження про те, що повірена не мала права на отримання відповідної довіреності, позаяк, у відповідності до положень статті 244 Цивільного кодексу України довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі;

-доказів того, що Додаткові угоди, підписані ОСОБА_1 від імені позивача, визнавались судом недійсними позивач суду не надав.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ТОВ "Грассфілд" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі з покладенням судових витрат на відповідачів.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач зазначив, що оскаржуване рішення ухвалене судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, з не наданням правової оцінки фактам, що мають значення для вирішення справи, з неправильним застосуванням норм матеріального права, що відповідно до статті 277 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) є підставою для його скасування.

Узагальнені доводи позивача зводяться до того, що судом першої інстанції:

-ухвалено рішення без належного повідомлення позивача про зміну часу проведення судового засідання, а тому позивач не мав змоги реалізувати права, визначені статтею 42 ГПК України;

-прийнято до уваги та надано оцінку фотокопії довіреності б/н від 29.01.2018, яка не була засвідчена належним чином у відповідності до вимог ДСТУ 4163-2003, оригінал якої для огляду відповідачем 2 не надався, отже остання у розумінні статей 76, 77 ГПК України не є належним та допустимим доказом;

-не враховано, що: 1) правочини щодо розірвання Договорів суборенди направлені на блокування основного напрямку діяльності позивача, а тому не могли вчинятися без згоди загальних зборів учасників Товариства; 2) позивач не мав власних активів, використовував запозичені ресурси, тому кожний правочин та договір, що стосувався господарської діяльності останнього в період з 01.10.2019 року (за даними фінансової звітності про мінусове значення активів станом на 30.09.2019), повинен був на підставі приписів частини 2 статті 44 Закону України "Про товариства з обмеженою відповідальністю" укладатись за відповідним рішенням загальних зборів учасників Товариства; 3) загальними зборами учасників Товариства не вчинялось жодних дій, які можуть розцінюватися як наступне схвалення Додаткових угод №3 до Договорів 1 та 2 у відповідності до частини 1 статті 241 ЦК України;

-проігноровано ту обставину, що земельні ділянки, щодо яких були укладені та підписані Додаткові угоди №3 до Договорів 1 та 2, в подальшому були передані в суборенду ТОВ "Альянс Новобуд", учасником якого є ОСОБА_2 , з чого слідує, що остання при розірванні Договорів суборенди 1 та 2 діяла у власних інтересах.

Разом з апеляційною скаргою позивачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів та про витребування оригіналу довіреності б/н від 29.01.2018.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №911/3032/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А., суддів Коробенка Г.П. та Козир Т.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19, розгляд справи призначено на 26.11.2020 о 15 год 40 хв, запропоновано учасникам справи вчинити відповідні процесуальні дії у встановлені судом строки.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А. судове засідання, призначене на 26.11.2020, не відбулося.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 21.12.2020 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з перебуванням судді Коробенка Г.П. у відпустці.

Згідно з Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2020, справу №911/3032/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А., суддів Агрикової О.В. та Козир Т.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 зазначеною колегією суддів прийнято до свого провадження апеляційну скаргу позивача на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19, розгляд справи призначено на 28.01.2021 о 15 год 20 хв.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2021 задоволено клопотання представника позивача, розгляд даної справи відкладено на 18.02.2021 о 16 год 00 хв.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2021 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з перебуванням судді Агрикової О.В. у відпустці.

Відповідно до Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2021, справу № 911/3032/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А., суддів Коробенка Г.П. та Козир Т.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2021 визначеним складом колегії суддів прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у даній справі, розгляд справи призначено на 13.04.2021 о 15год 20хв.

У судовому засіданні 13.04.2021 клопотання представника ТОВ "Грассфілд" про відкладення розгляду справи задоволено, розгляд справи №911/3032/19 відкладено на 11.05.2021 о 15 год 20 хв, про що винесено відповідну ухвалу.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 зупинено апеляційне провадження у справі № 911/3032/19 до набрання законної сили рішенням у справі №911/3020/19.

Апеляційним господарським судом встановлено, що 22.03.2024 у Єдиному державному реєстрі судових рішень була оприлюднена постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.03.2024 у справі №911/3020/19, якою касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, рішення Господарського суду Київської області від 11.09.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2023 у справі №911/3020/19 скасовано, ухвалено нове рішення, яким відмовлено у позові.

Оскільки розгляд справи №911/3020/19 завершено та постанова набрала законної сили, колегією суддів апеляційного господарського суді ухвалою від 16.04.2024 поновлено апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19, розгляд цієї справи призначено на 30.05.2024 о 12год 00хв.

Однак, у зв`язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А. у відпустці з 27.05.2024 по 09.06.2024 включно, судове засідання у призначений час не відбулось.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.06.2024 розгляд апеляційної скарги позивача на рішення суду першої інстанції у даній справі призначено на 18.07.2024 о 12 год 00 хв.

Розпорядженням В.о. Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 15.07.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з перебуванням судді Козир Т.П. у відпустці.

Згідно з Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2024 справу №911/3032/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А., суддів Тарасенко К.В., Коробенка Г.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.07.2024 визначеною колегією суддів прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19, розгляд апеляційної скарги позивача на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у даній справі призначено на 17.09.2024 о 16 год 00 хв.

У судовому засіданні 17.09.2024 колегією суддів апеляційного господарського суду оголошено перерву у справі №911/3032/19 до 10 год 40 хв 03.10.2024, про що постановлено відповідну ухвалу.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 03.10.2024 розгляд апеляційної скарги позивача на рішення суду першої інстанції у даній справі відкладено на 19.11.2024 о 16 год 00 хв.

Проте, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А. з 04.11.2024 по 06.12.2024, судове засідання у призначений час не відбулось.

Ухвалою від 10.12.2024 колегією суддів апеляційного господарського суду розгляд апеляційної скарги ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19 призначено на 04.02.2025 о 15 год 20 хв.

Однак, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Коробенка Г.П. з 28.01.2025 по 07.02.2025 включно, судове засідання у призначений час не відбулось.

Колегією суддів апеляційного господарського суду ухвалою від 10.02.2025 призначено апеляційну скаргу позивача у даній справі до розгляду у судовому засіданні на 18.03.2025 о 15 год 40 хв, про що повідомлено учасників справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2025 клопотання представника позивача адвоката Кур`ян К.І. про відкладення розгляду справи задоволено, розгляд апеляційної ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі № 911/3032/19 відкладено на 22.04.2025 о 15 год 20 хв.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 22.04.2025 призначено повторний автоматизований розподіл справи, у зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В. у відпустці.

Відповідно до Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2025 апеляційну скаргу ТОВ "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі № 911/3032/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А., суддів Сибіги О.М., Коробенка Г.П.

Визначеною колегією суддів ухвалою від 28.04.2025 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу позивача на оскаржуване рішення суду першої інстанції у даній справи, розгляд справи призначено на 17.06.2025 о 14 год 30 год.

Проте, судове засідання у призначений час не відбулось, у зв`язку з перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Кравчука Г.А. у відпустці з 09.06.2025 по 22.06.2025 включно.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2025 розгляд апеляційної скарги позивача на рішення суду першої інстанції у даній справі призначено на 24.07.2025 об 11 год 30 хв.

Позиція інших учасників справи.

20.11.2020 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від державного реєстратора Зарубіної М.Г. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач 1 просить апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін як таке, що прийняте з дотриманням процесуальних норм права та правильним застосуванням матеріальних норм права.

Заперечення відповідача 1 проти доводів позивача, викладених в апеляційній скарзі, полягають у такому:

-апелянт фактично посилається на нові підстави позовних вимог (Додаткові угоди №3 до Договорів 1, 2 були укладені представником ОСОБА_1 з перевищенням повноважень, оскільки загальними зборами Товариства не приймалось рішення про погодження видачі такої довіреності), які не були предметом розгляду в суді першої інстанції;

-судом першої інстанції правильно встановлено та підтверджується матеріалами справи, що довіреність б/н від 29.01.2018 на день підписання Додаткових угод була чинною та у відповідача 2 не було законних підстав для відмови в прийнятті оскаржуваних рішень;

-Додаткові угоди №3, на підставі яких відповідачем 2, як державним реєстратором, були прийняті рішення про припинення права суборенди на земельні ділянки та здійснені реєстраційні дії, укладені сторонами 08.11.2019 - до прийняття позивачем наказу №1-2019/дов від 11.11.2019 про відкликання довіреностей та його опублікування в Урядовому кур`єрі №218 від 14.11.2019;

-матеріалами справи підтверджується, що позивач належним чином був повідомлений про час та день проведення судового засідання 25.08.2020 та не бажав бути присутнім у цьому судовому засіданні, тому посилання апелянта щодо порушення судом його прав, визначених статтею 42 ГПК України, не відповідають дійсності;

-позивачем не надано суду першої інстанції будь-яких доказів та не доведено порушення відповідачем 1, як державним реєстратором, при проведенні державної реєстрації за ТОВ "Альянс Новобуд" прав суборенди на спірні земельні ділянки, що виникли на підставі Договорів від 29.11.2019, укладених між ТОВ "Дібб" і ТОВ "Альянс Новобуд" та між ТОВ "Глако" і ТОВ "Альянс Новобуд", оскільки відповідні рішення і дії вчинялись у спосіб та у порядку, встановлені чинним законодавством.

20.11.2020 до суду апеляційної інстанції через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від приватного нотаріуса Гамзатової А.А. надійшов відзив на апеляційну скаргу позивача, відповідно до якого відповідач 2 просить залишити рішення суду першої інстанції, ухвалене у даній справі, без змін, а апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення.

Обґрунтовуючи свої заперечення проти вимог апеляційної скарги, відповідач 2 акцентує увагу на тому, що оскаржуване рішення прийнято у порядку, передбаченому ГПК України: учасникам провадження суд надав достатньо часу та можливостей для подання всіх необхідних пояснень, доказів і заперечень; судом повно та об`єктивно досліджено всі матеріали справи; правильно застосовано матеріальні норми права та ухвалено законне рішення.

Узагальнені заперечення відповідача 2 зводяться до такого:

-в апеляційній скарзі позивач посилається на нові підстави позову, які не були зазначені в позовній заяві, а саме: Додаткові угоди №3 до Договорів суборенди земельної ділянки від 31.07.2018 були укладені представником ОСОБА_1 з перевищенням повноваженням, так як загальними зборами товариства не приймалось рішення про погодження видачі такої довіреності, а отже останні не розглядались (не були предметом розгляду) у суді першої інстанції під час розгляду цієї справи по суті, тому відсутні підстави для їх розгляду і в суді апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини 5 статті 269 ГПК України;

-до відзиву на позовну заяву відповідачем 2 було додано письмові докази, якими останній обґрунтовував викладені у відзиві заперечення, серед яких містилась копія довіреності б/н від 29.01.2019; копії долучених письмових доказів у відповідності до вимог статей 91, 165 ГПК України були належним чином завірені: прошиті, пронумеровані та завірені особистим підписом відповідача 2 із зазначенням назви посади, прізвища, імені та по батькові відповідача 2, дати завірення, із зазначенням слів "Згідно з оригіналом" на останньому аркуші та "Фотокопія" на першому аркуші;

-враховуючи, що Договори суборенди земельної ділянки від 31.07.2018 укладено сторонами у простій письмовій формі, відповідно укладення Додаткових угод №3 від 08.11.2019 про дострокове розірвання цих Договорів у простій письмовій формі не суперечить приписам статті 14 Закону України "Про оренду землі", статтям 207, 214 ЦК України. Відповідно підписання Додаткових угод №3 до Договорів суборенди ОСОБА_1 на підставі довіреності від 29.01.2019, складеної (оформленої) у простій письмовій формі, не суперечить вимогам статті 245 ЦК України;

-на підставі отриманих від заявників документів відповідачем 2 вчинено щодо кожної заяви всі необхідні дії, передбачені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (у редакції, чинній на момент прийняття рішень та вчинення реєстраційних дій 22.11.2019) і Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, та встановлено відсутність підстав для зупинення розгляду заяв, для зупинення державної реєстрації прав, для відмови у проведенні державної реєстрації, тому відповідачем 2, як державним реєстратором прав на нерухоме майно, прийнято рішення про державну реєстрацію припинення інших речових прав - прав суборенди спірних земельних ділянок за позивачем;

-Додаткові угоди №3 до Договорів суборенди, на підставі яких відповідачем 2, як державним реєстратором, прийняті оскаржувані рішення про припинення права суборенди на земельні ділянки за позивачем, були укладені сторонами 08.11.2019, тобто до прийняття позивачем наказу №1-2019/дов від 11.11.2019 про відкликання довіреностей та його опублікування в газеті "Урядовий кур`єр" №218 від 14.11.2019;

-відповідно до частини 3 статті 248 та частини 3 статті 249 ЦК України права та обов`язки щодо третіх осіб, що виникли внаслідок вчинення правочинів про припинення прав суборенди на земельні ділянки представником ОСОБА_1. до того, як позивачем було прийнято рішення про скасування довіреності та представник та треті особи довідались або могли довідатися про скасування довіреності, зберігають чинність для ТОВ "Грассфілд" - особи, яка видала довіреність, та її правонаступників;

- згідно з частиною 5 статті 20 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" відповідачем 2 з оригіналів документів чи відповідно оформлених копій документів, поданих заявниками для проведення реєстраційних дій, було виготовлено електронні копії шляхом сканування, що долучені до заяви, зареєстрованої у Державному реєстрі прав, та до реєстраційної справи в електронній формі; оригінали документів повернуто заявникам; у відзиві відповідачем 2 зазначено місце зберігання оригіналу довіреності, виходячи з інформації, якою володіє відповідач 2;

- доводи апелянта щодо порушення судом його прав, визначених статтею 42 ГПК України, не відповідають дійсності, оскільки матеріалами справи підтверджується, що позивач належним чином був повідомлений про час та день проведення судового засідання 25.08.2020 та не бажав бути присутнім у цьому судовому засіданні, оскільки в цей день подав клопотання про відкладення розгляду справи, а також подавав раніше клопотання, яке ним не відкликано, про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних у справі матеріалів.

До Північного апеляційного господарського суду від третіх осіб надійшли відзиви на апеляційну скаргу, в яких останні просять апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін та відмовити у задоволенні поданих позивачем клопотань про долучення доказів та про витребування доказів від 28.09.2020.

У своїх відзивах на апеляційну скаргу треті особи вказали тотожні заперечення щодо вимог та доводів апеляційної скарги позивача, вказані відповідачами, акцентуючи увагу на їх безпідставності та необґрунтованості, оскільки суд першої інстанції з дотриманням норм процесуального права, правильно застосував норми матеріального права, розглянув справу на підставі поданих сторонами доказів, заперечень і матеріалів та прийняв законне і обґрунтоване рішення.

Явка представників сторін.

У судове засідання 24.07.2025 з`явився представник відповідача 2.

Відповідач 1 та третя особа 3 у відзивах на апеляційну скаргу просили суд апеляційної інстанції розглянути справу без їх участі, за наявними у справі матеріалами.

Позивач та треті особи 1, 2 участь своїх представників у судовому засіданні не забезпечили, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового засідання, із заявами до суду про відкладення розгляду справи з зазначенням будь-яких поважних причин неможливості явки представників у судове засідання не зверталися.

Враховуючи наведене, висновки Європейського суду з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України, а також те, що явка учасників справи не визнавалася судом обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті за відсутності представників позивача, відповідача 1 та третіх осіб 1, 2, 3.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача 2 заперечив вимоги апеляційної скарги, у її задоволенні просить відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заявлені у справі клопотання та результати їх розгляду.

Як вже зазначалось, ТОВ "Грассфілд" до апеляційної скарги додано клопотання, в якому порушено питання про долучення до матеріалів даної справи додаткових доказів, які не були предметом розгляду у суді першої інстанції, а саме: копію Статуту ТОВ "Грассфілд" в редакції від 24.01.2018; копію Статуту ТОВ "Грассфілд" в редакції від 18.06.2019; копію фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва від 01.01.2019 щодо ТОВ "Грассфілд"; копію фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва від 01.04.2019 щодо ТОВ "Грассфілд"; копію Спрощеного фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва від 01.07.2019 щодо ТОВ "Грассфілд"; копію Фінансової звітності мікропідприємництва від 01.10.2019 щодо ТОВ "Грассфілд".

При цьому, клопотання про поновлення строку на долучення копій зазначених доказів до матеріалів справи позивачем не заявлено ні в самому клопотанні, ні шляхом подання окремої заяви.

Водночас, обґрунтовуючи причини неможливості подання зазначених доказів до суду першої інстанції, позивач в апеляційній скарзі посилається на те, що ТОВ "Грассфілд" не було повідомлено про зміну часу проведення судового засідання, призначене на 25.08.2020, а тому не мало змоги реалізувати права, визначені статтею 42 ГПК України, зокрема, заявити клопотання про долучення доказів. Позивач вважає зазначені документи такими, що доводять законність та обґрунтованість заявлених позовних вимог та необхідність узгодження правочинів із загальними зборами Товариства. Проте, ці документи як докази, на думку позивача, не були досліджені в межах розгляду цієї справи через порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Відповідачі та треті особи заперечили зазначене клопотання позивача, просили у його задоволенні відмовити у зв`язку з його безпідставністю та необґрунтованістю.

Дослідивши матеріали справи у сукупності з доводами, викладеними в клопотанні, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (частини 1, 2 статті 80 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частина 8 статті 80 ГПК України).

Відповідно до статті 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 3 статті 269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Разом з тим, відповідно до статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до висновку щодо застосування статей 80, 269 ГПК України, викладеного Верховним Судом у постанові від 18.06.2020 у справі №909/965/16, єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (у тому числі апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого процесуальним законом порядку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких покладений на учасника справи (у даному випадку на позивача).

Отже, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що при поданні учасником справи доказів, які не були подані до суду першої інстанції, такий учасник справи повинен обґрунтувати, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції у встановлений строк, а також надати відповідні докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від особи, яка їх подає. Клопотання повинно містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Як убачається зі змісту клопотання, позивач зазначив, що причиною, яка унеможливлювала подання ним додаткових доказів до суду першої інстанції разом із позовною заявою (06.12.2019) було те, що він не був повідомлений про зміну часу проведення судового засідання, яке призначене на 25.08.2020 і в якому було ухвалено судом першої інстанції рішення у даній справі. Однак, жодних доказів неможливості подання до суду першої інстанції вказаних документів у період з 06.12.2019 до 25.08.2020 позивач не надав.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає зазначені твердження позивача не підтверджені належними та допустимими доказами у розумінні вимог ГПК України.

Крім того, позивачем не доведено, що докази, які позивач просить долучити до матеріалів справи, пов`язані з підставами позову, які були предметом розгляду у суді першої інстанції.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є одними з основних засад судочинства, закріпленими у статті 124 Конституції України, статтях 2, 7, 13, 14 ГПК України. Принцип диспозитивності передбачає, зокрема, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи та в межах заявлених вимог і на підставі доказів, наданих сторонами.

Така обставина, як відсутність обґрунтування, в чому полягає винятковість неподання зазначених доказів до суду першої інстанції, виключає можливість прийняття апеляційним господарським судом додаткових доказів у порядку статті 269 ГПК України (постанови Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № 914/1725/19; від 12.01.2021 у справі № 01/1494(14-01/1494); від 15.12.2020 у справі № 925/1052/19; від 21.04.2021 у справі № 906/1179/20).

Крім того, позивачем не доведено, що причини на які він посилається в обґрунтування неможливості подання цих доказів в порядку та строки, передбачені процесуальним законодавством, об`єктивно не залежали від нього.

Отже, встановлені обставини виключають можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку статті 269 ГПК України. Оскільки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення вищенаведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що надані позивачем разом з апеляційною скаргою додаткові докази не можуть бути прийняті до розгляду, оскільки не були подані до суду першої інстанції, підстави такого неподання необґрунтовані заявником, належних доказів на підтвердження поважності причин не надано, клопотання про поновлення пропущеного строку не заявлено. Отже, клопотання позивача про долучення до матеріалів справи додаткових доказів задоволенню не підлягає.

Разом з апеляційної скаргою позивачем подано до суду апеляційної інстанції клопотання про витребування оригіналу довіреності б/н від 29.01.2018 від приватного нотаріуса Гамзатової А.А., оскільки останньою до відзиву на позовну заяву додана фотокопія цієї довіреності, яка належним чином не завірена, і позивач ставить під сумнів існування оригіналу вказаної довіреності.

Клопотання мотивоване заявником тим, що проведення судом першої інстанції попереднього судового засідання (мається на увазі судове засідання, що відбулося 25.08.2020) без участі позивача та представників позивача через неналежне повідомлення призвели до того, що представники ТОВ "Гассфілд" не мали змоги заявити клопотання про витребування у приватного нотаріуса Гамзатової А.А. оригіналу довіреності б/н від 29.01.2018.

Заява про поновлення строку для подання цього клопотання поза межами, встановленими статтями 80, 81, 165, 166 ГПК України, позивачем до апеляційного господарського суду не подано.

Відповідачі та треті особи заперечили зазначене клопотання позивача, просили у його задоволенні відмовити як безпідставному та необґрунтованому.

Так, приватний нотаріус Гамзатова А.А. (відповідач 2) 20.11.2020 подала до суду апеляційної інстанції заперечення на клопотання про витребування оригіналу довіреності б/н від 29.01.2018, в якому просить відмовити у його задоволенні. Заперечення мотивовані тим, що до відзиву на позов, який подавався до суду першої інстанції, відповідачем 2 були долучені копії доказів, які у відповідності до вимог статей 91, 165 ГПК України належним чином завірені, відомості про місцезнаходження оригіналів доданих доказів було зазначено у відзиві на позовну заяву. На підставі отриманих від заявників (ТОВ "Дібб", ТОВ "Глако") документів відповідачем 2 у відповідності до вимог Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень" прийнято рішення про державну реєстрацію припинення інших речових прав - прав суборенди спірних земельних ділянок за позивачем; з оригіналів документів чи відповідно оформлених копій документів, поданих заявниками для проведення реєстраційних дій, було виготовлено електронні копії шляхом сканування, що долучені до заяви, зареєстрованої у Державному реєстрі прав, та до реєстраційної справи в електронній формі; оригінали документів повернуто заявникам.

Розглянувши зазначене клопотання ТОВ "Грассфілд", суд апеляційної інстанції відхиляє його, зважаючи на таке.

Відповідно до вимог частин 1, 2 статті 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду; позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

У разі неможливості самостійно надати докази учасник справи у відповідності до частини 1 статті 81 ГПК України вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах 2, 3 статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому судом апеляційної інстанції враховуються положення статті 166 ГПК України, згідно з якими у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви визнання або відхилення; до відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами 3-6 статті 165 цього Кодексу, зокрема, до відповіді на відзив додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення позивача проти доводів і доказів, поданих відповідачем у відзиві на позов.

Матеріалами справи підтверджується, що ТОВ "Грассфілд" у суді першої інстанції не заявлялося клопотання про витребування оригіналу зазначеного доказу, у встановлені судом першої інстанції строки позивачем не подано відповіді на відзиви відповідачів та третіх осіб, тобто позивач не скористався наданим йому процесуальним законодавством правом, зокрема, поданням відповідного клопотання про витребування оригіналу доказу, копія якого додана до матеріалів цієї справи відповідачем 2.

Поряд з цим, колегія суддів апеляційного господарського суду відзначає, що клопотання про поновлення строку на подання клопотання про витребування доказу позивачем не заявлено та не обґрунтовано неможливість його подання у встановлений строк (разом із позовною заявою, 06.12.2019, або з відповіддю на відзив відповідача 2 у строки, встановлені судом першої інстанції ухвалами від 17.02.2020, 13.07.2020) з причин, що не залежали від нього. Посилання позивача на неможливість подання ним до суду першої інстанції клопотання про витребування оригіналу довіреності б/н від 29.01.2019 саме у день проведення судового засідання 25.08.2020, не відповідає вимогам ГПК України, а тому така причина визнається судом апеляційної інстанції необґрунтованою.

За приписами частини 2 статті 81 ГПК України передбачено, що у клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Дослідженням змісту поданого позивачем клопотання судом апеляційної інстанції встановлено, що вказане клопотання не містить зазначення: - підстав, з яких випливає, що цей доказ має приватний нотаріус Гамзатова А.А.; - заходів, яких вжив позивач для самостійного отримання цього доказу, документального підтвердження вжиття таких заходів та (або) причини неможливості отримання самостійно витребовуваного доказу; - причин неможливості отримати цей доказ самостійно позивачем.

У зв`язку з викладеним, суд апеляційної інстанції вважає відсутніми підстави для задоволення поданого позивачем клопотання про витребування оригіналу довіреності б/н від 29.01.2019.

18.07.2024 до суду апеляційної інстанції від ТОВ "Грассфілд" надійшло клопотання від 17.07.2024 про долучення доказів до матеріалів справи, а саме: копії висновку експертів за результатами проведення комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи документів у справі №911/3020/19.

В обґрунтування заявленого клопотання позивач посилається на те, що відповідно до вказаного висновку експертів, складеного 07.11.2022 за результатами проведеної комплексної експертизи, призначеної судом у справі №911/3020/19, до вирішення якої зупинялось провадження у цій справі, що розглядається, підтверджується наявність відповідних обставин щодо визнання довіреності б/н від 29.01.2019 такою, що укладена з порушенням норм діючого законодавства.

З наведеного убачається, що поданий позивачем додатковий доказ (його копія) не був предметом дослідження у суді першої інстанції при розгляді цієї справи, оскільки складений (створений) 07.11.2022, тобто після ухвалення оскаржуваного у даній справі рішення, 25.08.2020.

Суд апеляційної інстанції бере до уваги, що така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції, взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку статті 269 ГПК України незалежно від причин неподання позивачем таких доказів. Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення вищенаведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів (аналогічна правова позиція з цього питання викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №911/3250/16, від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 26.02.2019 у справі №913/632/17, від 06.03.2019 у справі №916/4692/15, від 11.09.2019 по справі № 922/393/18; від 21.01.2021 у справі № 908/3359/19).

Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що наданий позивачем додатковий доказ не може бути прийнятий до розгляду, оскільки створений після ухвалення рішення у даній справі, тобто не існував на момент вирішення відповідного спору між сторонами у суді першої інстанції.

З огляду на встановлені обставини подане позивачем клопотання про долучення доказів до матеріалів справи від 17.07.2024 задоволенню не підлягає.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

Матеріалами справи підтверджується, що 31.07.2018 між ТОВ "Дібб" (орендар) та ТОВ "Грассфілд" (суборендар) укладено Договір суборенди земельної ділянки (далі - Договір 1), оскільки орендар на підставі договору оренди земельної ділянки від 06.04.2007 року, укладеного з Броварською міською радою (орендодавець), з урахуванням змін та доповнень до нього, є користувачем земельної ділянки площею 4,5206 га, кадастровий номер :01:063:0439, орендар попередньо отримав дозвіл орендодавця про передачу земельної ділянки в подальшу оренду (суборенду) на підтвердження чого Броварська міська рада Київської області прийняла рішення від 20.07.2018 №994-43-07 "Про надання дозволу на розробку проектів землеустрою, надання згоди на передачу земельних ділянок в суборенду".

Відповідно до пункту 1.1 Договору 1 орендар передає суборендарю в тимчасове платне користування (суборенду) земельну ділянку площею 4,5206 га, для розміщення багатоквартирної житлової забудови - землі житлової забудови, за адресою: Київська обл., м. Бровари, по вул. Київській на території 3 мікрорайону IV житлового району.

Згідно з Актом приймання-передачі земельної ділянки до Договору 1 орендар передав, а суборендар прийняв земельну ділянку площею 4,5206 га, кадастровий номер :01:063:0439.

Державна реєстрація іншого речового права - право суборенди на земельну ділянку площею 4,5206 га з кадастровим номером :01:063:0439 за ТОВ "Грассфілд" здійснена 07.08.2018, номер запису: 27428724, на підставі вказаного Договору 1 у відповідності до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 42475458 від 10.08.2018, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права за індексним номером 133887153 від 10.08.2018.

До Договору 1 сторони уклали Додаткові угоди №1 від 01.08.2018 та №2 від 02.01.2019, копії яких містяться в матеріалах справи.

Також, 31.07.2018 між ТОВ "Глако" (орендар) та ТОВ "Грассфілд" (суборендар) укладено Договір суборенди земельної ділянки (далі - Договір 2), оскільки орендар на підставі Договору оренди земельної ділянки від 06.04.2007 року, укладеного з Броварською міською радою (орендодавець), з урахуванням змін та доповнень до нього, є користувачем земельної ділянки площею 4,5205 га, кадастровий номер :01:063:0440, орендар попередньо отримав дозвіл орендодавця про передачу земельної ділянки в подальшу оренду (суборенду) на підтвердження чого Броварська міська рада Київської області прийняла рішення від 20.07.2018 №994-43-07 "Про надання дозволу на розробку проектів землеустрою, надання згоди на передачу земельних ділянок в суборенду".

Відповідно до пункту 1.1 Договору 2 орендар передає суборендарю в тимчасове платне користування (суборенду) земельну ділянку площею 4,5205 га, з яких 0,0250 га - землі обмеженого використання - інженерний коридор мереж комунікацій для розміщення багатоквартирної житлової забудови - землі житлової забудови за адресою: Київська обл., м. Бровари, по вул. Київській на території 3 мікрорайону IV житлового району.

Згідно з Актом приймання-передачі земельної ділянки до Договору 2 орендар передав, а суборендар прийняв земельну ділянку площею 4,5205 га, кадастровий номер :01:063:0440.

Державна реєстрація іншого речового права - право суборенди на земельну ділянку площею 4,5205 га з кадастровим номером :01:063:0440 за ТОВ "Грассфілд" здійснена 07.08.2018, номер запису: 27429429, на підставі вказаного Договору 2 у відповідності до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 42477165 від 10.08.2018, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права за індексним номером 133892501 від 10.08.2018.

До Договору 2 сторони уклали Додаткові угоди №1 від 01.08.2018 та №2 від 02.01.2019, копії яких містяться в матеріалах справи.

08.11.2019 між ТОВ "Дібб" та ТОВ "Грассфілд" укладено Додаткову угоду №3 до Договору 1, відповідно до пунктів 1-3 та 5 якої, сторони за взаємною згодою погодились достроково розірвати Договір 1 та вважати правовідносини припиненими, а Договір 1 розірваним з 08.11.2019. Сторони погодили, що вони не мають претензій та майнових вимог одна до одної, крім визначених цією угодою. З моменту набрання чинності цією Угодою, зобов`язання сторін, що виникли по Договору 1 припиняються і сторони не вважають себе пов`язаними будь-якими правами та обов`язками, що виникли за Договором 1. Дана Угода вважається укладеною і набирає чинності з моменту її підписання.

Крім того, 08.11.2019 між ТОВ "Глако" та ТОВ "Грассфілд" укладено до Додаткову угоду №3 до Договору 2, за змістом пунктів 1-3 та 5 якої, сторони за взаємною згодою погодились достроково розірвати Договір 2 та вважати правовідносини припиненими, а Договір 2 розірваним з 08.11.2019. Сторони погодили, що вони не мають претензій та майнових вимог одна до одної, крім визначених цією угодою. З моменту набрання чинності цією Угодою, зобов`язання сторін, що виникли по Договору 2 припиняються і сторони не вважають себе пов`язаними будь-якими правами та обов`язками, що виникли за Договором 2. Дана Угода вважається укладеною і набирає чинності з моменту її підписання.

Зазначені Додаткові угоди №3 до Договорів 1 та 2 підписані з боку ТОВ "Грассфілд" ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1.) на підставі довіреності б/н від 29.01.2018 року, виданою позивачем в особі Директора Хисного Михайла Миколайовича, належним чином засвідчена копія якої надана до матеріалів справи відповідачем 2 із зазначенням, що її оригінал знаходиться у ТОВ "Грассфілд".

Як убачається зі змісту довіреності б/н від 29.01.2018, ТОВ "Грассфілд" уповноважило ОСОБА_1. представляти інтереси Товариства перед усіма юридичними та фізичними особами, в будь-яких органах, установах, підприємствах та організаціях, незалежно від їх підпорядкування, організаційно-правової форми, форм власності і галузевої приналежності, державних органах та органах місцевого самоврядування, зокрема, але не обмежуючись, з усіх питань щодо укладання та підписання будь-яких правочинів від імені Товариства. Для цього представнику надається право, зокрема, укладати договори оренди, договори суборенди земельних ділянок, зміни до таких договорів, договори та/або додаткові угоди про розірвання таких договорів, інші правочини, на умовах, визначених на власний розсуд, отримувати на руки належні Товариству документи, в тому числі, але не виключно оригінали укладених правочинів.

22.11.2019 приватним нотаріусом Гамзатовою А.А. (відповідач 2), як державним реєстратором, на підставі поданих ТОВ "Дібб" та ТОВ "Глако" заяв та доданих до них документів прийнято:

- рішення про державну реєстрацію припинення іншого речового права, індексний номер: 49814717 від 22.11.2019, на підставі якого здійснена державна реєстрація припинення права суборенди земельної ділянки площею 4,5206 га, з кадастровим номером :01:063:0439 за ТОВ "Грассфілд";

- рішення про державну реєстрацію припинення іншого речового права, індексний номер: 49815740 від 22.11.2019, на підставі якого здійснена державна реєстрація припинення права суборенди земельної ділянки площею 4,5205 га, з кадастровим номером :01:063:0440 за ТОВ "Грассфілд".

Дані обставини підтверджуються Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 22.11.2019 за індексними номерами 189942102 та 189942684 відповідно.

Броварською міською радою Київської області 28.11.2019 прийнято рішення №1667-65-07 "Про припинення права користування земельними ділянками, затвердження документації із землеустрою, надання земельних ділянок у користування, надання дозволів на розроблення документації із землеустрою, відмову у надані дозволу на розроблення документації із землеустрою, припинення дії договорів оренди земельних ділянок, внесення змін до рішення Броварської міської ради Київської міської ради", відповідно до пунктів 12, 13 якого надано згоду ТОВ "Глако" та ТОВ "Дібб" на передачу в суборенду земельних ділянок відповідно площею 4,2505 га з кадастровим номером :01:063:0440 та площею 4,5206 га з кадастровим :01:063:0439 ТОВ "Альянс Новобуд" без зміни їх цільового призначення.

29.11.2019 та 02.12.2019 державним реєстратором Зарубіною М.Г. (відповідач 1) проведено державну реєстрацію іншого речового права - права суборенди на вказані земельні ділянки за ТОВ "Альянс Новобуд" у відповідності до прийнятих рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексними номерами 49944524 від 29.11.2019 (земельної ділянки площею 4,2505 га з кадастровим номером :01:063:0440) та 49960054 від 02.12.2019 (земельної ділянки площею 4,2506 з кадастровим номером :01:063:0439), про що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вчинено записи про інше речове право 34393230 та 34406650 відповідно.

Підставою виникнення зазначених інших речових прав слугували витяги з рішення Броварської міської ради №1667-56-07 від 28.11.2019; Договір суборенди земельної ділянки від 29.11.2019, укладений між ТОВ "Глако" та ТОВ "Альянс Новобуд"; Договір суборенди земельної ділянки від 29.11.2019, укладений між ТОВ "Дібб" та ТОВ "Альянс Новобуд".

Зазначені обставини підтверджуються Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме мано, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 04.12.2019, інформаційні довідки за номерами 191557390, 191556233 відповідно.

Вважаючи, що оскільки ТОВ "Грассфілд" не уповноважувало ОСОБА_1. на укладення Додаткових угод №3 від 08.11.2019 на розірвання Договору 1 та Договору 2, що здійснено останньою не в інтересах ТОВ "Грассфілд" та в подальшому призвело до втрати позивачем статусу суборендаря спірних земельних ділянок, у зв`язку з реєстраційними діями про припинення іншого речового права - права суборенди, проведеними приватним нотаріусом Гамзатовою А.А., та рішеннями про реєстрацією прав та їх обтяжень про інше речове права - права суборенди за ТОВ "Альянс Новобуд", здійснені державним реєстратором Зарубіною М.Г., позивач звернувся до господарського суду з позовом у даній справі.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Предметом позову у даній справі є визнання протиправним та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію припинення за позивачем права суборенди двох земельних ділянок та про реєстрацію права суборенди на ці ж самі земельні ділянки за іншою особою - ТОВ "Альянс Новобуд".

Підстави позову обґрунтовані відсутністю передумов для проведення державної реєстрації як припинення права суборенди на спірні земельні ділянки за позивачем, так і здійснення державної реєстрації аналогічного права суборенди на ці ж земельні ділянки за ТОВ "Альянс Новобуд", оскільки позивач не уповноважував ОСОБА_1. на представництво своїх інтересів щодо укладення Додаткових угод №3 про розірвання Договорів суборенди земельних ділянок від 31.07.2018, укладених позивачем з ТОВ "Дібб" і ТОВ "Глако".

При цьому позивач заявив вимоги у цій справі лише до державних реєстраторів.

За приписами частин 1, 2 статті 5 ГПК України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Як правило, суб`єкт може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту його права чи інтересу.

Зазначене викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17, від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 14.06.2019 у справі № 910/6642/18. на які посилається Скаржник при зверненні з касаційною скаргою.

Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах.

Положеннями статей 14, 269 ГПК України передбачено обов`язок господарського суду при здійсненні правосуддя керуватися принципом диспозитивності, суть якого полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Визнання протиправним і скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права оренди (суборенди) на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за третьою особою є захистом прав позивача на земельну ділянку від їх порушення іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо того ж самого нерухомого майна.

Позивач фактично обґрунтував позовні вимоги наявністю у нього права суборенди і відсутністю такого права у ТОВ "Альянс Новобуд" і, як наслідок, відсутністю в останнього правомірного інтересу щодо фіксації свого права суборенди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Зміст і характер правовідносин між учасниками справи, обставини справи підтверджують, що спір у позивача виник саме з особами, за заявами яких припинено його право суборенди на земельні ділянки, а також з особою, за якою було зареєстроване право суборенди на ці земельні ділянки та правомірності дій цих осіб щодо проведеної відповідної державної реєстрації.

Отже, колегія суддів апеляційного господарського суду доходить висновку, що цей спір є спором про цивільне право, тобто має приватноправовий характер, а саме є спором позивача та ТОВ "Дібб", ТОВ "Глако" (орендарями земельних ділянок комунальної власності, за заявами яких проведено державну реєстрацію припинення права суборенди позивача) і ТОВ "Альянс Новобуд" (новим суборендарем, за яким зареєстровано відповідне інше речове право) щодо права суборенди на спірні земельні ділянки, які підлягають державній реєстрації.

З урахуванням наведеного, спір про визнання протиправним та скасування рішень про державну реєстрацію припинення права суборенди земельних ділянок та державної реєстрації права суборенди земельних ділянок має розглядатися як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на земельні ділянки іншими особами, в тому числі іншою особою, за якою зареєстровані аналогічні права щодо тих самих земельних ділянок.

Належними відповідачами у цій справі є особи, за заявами яких припинено право суборенди позивача, та особа, право на земельні ділянки якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічні записи у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Подібні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №823/2042/16, від 28.11.2018 у справі №823/1508/16, від 19.06.2019 у справі №823/216/17, за якими спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Як вже зазначалось, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ГПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частинами 1, 3, 4 статті 45 ГПК України передбачено, що сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження (аналогічні правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц, від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справах № 570/3439/16-ц і № 372/51/16-ц, від 13.03.2019 у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27.03.2019 у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63), від 01.04.2020 у справі № 520/13067/17 (пункт 71)).

Частиною 1 статті 48 ГПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (абзац 1 частини 2 статті 48 ГПК України).

За приписами частини 3 статті 48 ГПК України після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Як убачається з матеріалів даної справи судом першої інстанції у підготовчому засіданні 02.03.2020 в порядку, передбаченому частиною 2 статті 50 ГПК України, з власної ініціативи залучено ТОВ "Дібб", ТОВ "Глако" та ТОВ "Альянс Новобуд" в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, позаяк з прохальної частини позовної заяви вбачається, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки останніх, про що постановлено відповідну ухвалу.

Проте, позивач в установлені процесуальним законодавством строки не звертався до суду із клопотанням про залучення ТОВ "Дібб", ТОВ "Глако" та ТОВ "Альянс Новобуд" співвідповідачами у справі чи з клопотанням про заміну неналежних відповідачів належними.

З наведеного слідує, що за власною ініціативою суд не може залучити до участі в справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача (наведену правову позицію викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2019 у справі № 910/7122/17).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поняття "сторона у спорі" може не бути тотожним за змістом поняттю "сторона у процесі": сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16 (пункт 70), від 29.05.2019 у справі № 367/2022/15-ц (пункт 66), від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17 (пункт 27), від 09.02.2021 у справі № 635/4741/17 (пункт 33.2).

Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (див. пункт 8.10 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі №910/15792/20).

Також Велика Палата Верховного Суду неодноразово виснувала про те, що, установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє в позові до такого відповідача. При цьому звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц (пункти 37, 54), від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.10), від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 39), від 01.04.2020 у справі № 520/13067/17 (пункт 75), від 03.04.2024 у справі №917/1212/21 (пункт 189)).

Тобто встановлення особи, до якої належить подавати позов, безпосередньо впливає на результат вирішення спору у таких правовідносинах і може стати підставою для скасування судового рішення.

Таким чином, позовні вимоги про скасування державної реєстрації припинення права суборенди за позивачем та державної реєстрації права суборенди на земельні ділянки за третьою особою не можуть бути звернені до реєстраторів, що вчиняли ці дії та яких позивач визначив відповідачами у даній справі, які є неналежними відповідачами.

Належними відповідачами у даних спірних правовідносин, за рахунок яких можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача при встановленні відповідних обставин, є особи, за заявами яких припинено право суборенди позивача, та особа, право суборенди на земельні ділянки якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічні записи у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Водночас суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що залучення судом першої інстанції до участі у справі ТОВ "Дібб", ТОВ "Глако" та ТОВ "Альянс Новобуд" як третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача не можна ототожнювати із залученням зазначених осіб в належному процесуальному статусі відповідачів (співвідповідачів), обсяг наданих законом прав яких є більшим за інших учасників справи (зокрема, відповідач має право подати зустрічний позов, заяву про застосування наслідків спливу позовної давності тощо) (схожий за змістом висновок викладено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.07.2022 у справі № 3/5025/1379/12 (924/681/21)).

З огляду на наведене вище колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що в задоволенні позовних вимог про визнання протиправними та скасування оспорюваних рішень №№ 49814717, 29815740 від 22.11.2019, вчинених приватним нотаріусом Гамзатовою А.А. (щодо державної реєстрації припинення права суборенди позивача на спірні земельні ділянки), № 49944524 від 29.11.2019, №49960054 від 02.12.2019, вчинених державним реєстратором Зарубіною М.Г. (щодо державної реєстрації права суборенди на спірні земельні ділянки за ТОВ "Альянс Новобуд"), а також про скасування державної реєстрації права суборенди земельних ділянок за ТОВ "Альянс Новобуд", суд першої інстанції мав відмовити не в зв`язку з їх необґрунтованістю, а з мотивів неналежного складу відповідачів у цій справі, що зумовлено незалученням ТОВ "Дібб", ТОВ "Глако" та ТОВ "Альянс Новобуд" як відповідачів (співвідповідачів).

Разом з тим, колегія суддів наразі не може надати оцінку як наведеним в апеляційній скарзі доводам позивача, так і наведеним у відзивах на апеляційну скаргу аргументам відповідачів та третіх осіб, які стосуються суті спору (застосування норм матеріального права), оскільки пред`явлення позовних вимог до неналежних відповідачів є самостійною підставою для відмови в позові, яка виключає необхідність надання судом апеляційної інстанції оцінки іншим аргументам скаржника (схожі за змістом висновки сформульовано в пункті 8.18 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20 та в пункті 38 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.09.2023 у справі № 910/2392/22).

Щодо доводів позивача в апеляційній скарзі про неналежне повідомлення останнього судом першої інстанції про час судового засідання, що відбулося у даній справі 25.08.2020, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає таке.

Позивач стверджує, що він не був повідомлений про зміну часу проведення судового засідання, а тому не мав змоги реалізувати права, визначені статтею 42 ГПК України.

Здійснюючи перевірку наведених скаржником підстав апеляційного оскарження, колегія суддів зазначає, що право на доступ до суду є одним із аспектів права на суд згідно з пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та повинно бути "практичним та ефективним", а не "теоретичним чи ілюзорним" (Рішення ЄСПЛ від 04.12.1995 у справі "Беллє проти Франції"). Це міркування набуває особливої актуальності у контексті гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з огляду на почесне місце, яке в демократичному суспільстві посідає право на справедливий суд (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.02.2023 у справі № 920/926/21).

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

Статтею 120 ГПК України регулюється повідомлення і виклик, що здійснюється судом.

Так, відповідно до частин 3, 4 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї з основних засад (принципів) господарського судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) господарського судочинства (постанова Верховного Суду від 22.10.2024 у справі № 910/18480/20).

Верховний Суд у постановах від 14.07.2021 у справі № 918/1478/14, від 03.08.2022 у справі № 909/595/21 зазначив про те, що розгляд справи є можливим лише у разі наявності у суду відомостей щодо належного повідомлення учасників справи та інших осіб про дату, час та місце судового засідання. Право бути належним чином повідомленим про дату та час слухання справи не може бути формальним, оскільки протилежне не відповідає ідеї справедливого судового розгляду, яка включає основоположне право на змагальність провадження.

В матеріалах справи наявне клопотання позивача від 21.08.2020 (подане до суду першої інстанції 25.08.2020) про відкладення розгляду справи на іншу дату, що свідчить про обізнаність позивача про стан розгляду даної справи.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ від 07.07.1989 у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії", заява № 11681/85, пункт 35, від 16.02.2017 у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Таким чином, зважаючи на те, що встановлені обставини справи свідчать про фактичну обізнаність скаржника щодо стану розгляду справи, наведене виключає можливість скасування оскаржуваного судового рішення з підстав, передбачених, пунктом 3 частини 3 статті 277 ГПК України.

Отже, доводи позивача щодо неналежного його повідомлення судом першої інстанції не можуть бути визнані обґрунтованими.

Суд апеляційної інстанції відхиляє як необґрунтований аргумент позивача стосовно того, що подана відповідачем 2 фотокопія довіреності б/н від 29.01.2018, яка долучена судом першої інстанції до матеріалів справи та на її підставі визнано встановленими обставини щодо наявності повноважень ОСОБА_1., не була засвідчена належним чином у відповідності до вимог ДСТУ 4163:2020 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" і оригінал цієї довіреності для огляду суду першої інстанції не надавався.

Відповідно до частини 4 статті 91 ГПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Зокрема, відповідно до абзацу 2 частини 5 цієї статті учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до висновку, що викладений у пункті 65 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18, вимоги до процесуальних документів і додатків до них визначає процесуальний закон, а не Національний стандарт України, затверджений Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики. Правила проставлення відмітки про засвідчення копії документа, визначені у ДСТУ 4163:2020 не поширюються на засвідчення копій документів, які учасники справи подають до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17 виснувала, що суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду. Тому не беруться до уваги інші висновки щодо порядку засвідчення копій документів, що висловлювалися до ухвалення постанови у справі № 233/4365/18.

Щодо посилання позивача на те, що оригінал цієї довіреності для огляду до суду першої інстанції не надавався, то слід виходити з того, що за змістом статті 91 ГПК України така обставина само по собі не робить доказ, що поданий в належним чином засвідченій копії, недопустимим. При цьому судом апеляційної інстанції враховується, що позивачем у суді першої інстанції не заявлялося клопотання про витребування оригіналу вказаної довіреності від особи, у розпорядженні якої він перебуває.

Отже, доводи апеляційної скарги позивача щодо незаконності рішення суду першої інстанції у даній справі не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, підстави для задоволення пред`явленого позивачем у даній справі позову відсутні.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Нормою статті 275 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів апеляційного господарського суду доходить висновку, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду у даній справі про повну відмову у задоволенні позову ТОВ "Грассфілд" про визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора Зарубіної М.Г. та приватного нотаріуса Гамзатової А.А., скасування державної реєстрації права суборенди на спірні земельні ділянки за ТОВ "Альянс Новобуд" підлягає зміні з викладенням мотивувальної частини у редакції даної постанови. В решті оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Судові витрати.

Згідно зі статтею 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариство з обмеженою відповідальністю "Грассфілд" на рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19 змінити, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції даної постанови.

3. В іншій частині рішення Господарського суду Київської області від 25.08.2020 у справі №911/3032/19 залишити без змін

4. Матеріали справи №911/3032/19 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

У зв`язку з відпусткою судді Кравчука Г.А. з 01.09.2025 по 14.09.2025, повний текст постанови складено 15.09.2025.

Головуючий суддя Г.А. Кравчук

Судді Г.П. Коробенко

О.М. Сибіга