ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"12" вересня 2025 р. Справа№ 925/1665/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пантелієнка В.О.

суддів: Мальченко А.О.

Остапенка О.М.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду Черкаської області від 28.07.2025р.

(повний текст складено 19.08.2025р.)

у справі №925/1665/24 (суддя Хабазня Ю.А.)

за заявою ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 28.07.2025р. у справі №925/1665/24 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 31.12.2024р. (із заявою про усунення недоліків від 17.01.2025р.) про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність.

Не погоджуючись із винесеною ухвалою, 01.09.2025р. ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу господарського суду Черкаської області від 28.07.2025р., в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу повністю, а заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність передати до господарського суду Черкаської області для продовження розгляду зі стадії підготовчого судового засідання. Крім того, скаржником подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

За визначенням ст.1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ст.2 Закону України "Про судовий збір").

Згідно зі ст.3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційних та касаційних скарг на судові рішення.

Розміри ставок судового збору встановлено ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п.п.7 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", в даному випадку за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір сплачується у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вказаних приписів Закону, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2025р. (3028 грн.), при зверненні до суду з цією апеляційною скаргою судовий збір мав бути сплачений в розмірі 2422,40 грн. (із застосуванням коефіцієнту 0,8).

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів встановила, що доказів сплати судового збору за її подання до апеляційної скарги не додано.

Натомість, апелянт клопоче про звільнення від сплати судового збору та зазначає, що звернення до суду з заявою про його неплатоспроможність свідчить про надскрутне матеріальне становище скаржника та відсутність достатніх грошових коштів. У заявника скрутне матеріальне становище, відсутні будь-які джерела існування та постійна робота (постійно змінювана на гірше економічна ситуація у державі, обумовлена військової агресією, що триває третій рік).

Розглянувши заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору, колегія суддів не знайшла підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до норм ст.8 Закону України "Про судовий збір" в чинній редакції, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, з урахуванням положень ст.8 Закону України "Про судовий збір" суд наділений правом відстрочення, зменшення та звільнення від сплати судового збору лише щодо фізичних осіб за наявності певних умов та юридичних осіб за наявності підстав зазначених в п. 3 вказаної норми.

Судова колегія зазначає, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у ст.8 Закону України "Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також те, що вона підпадає під умови, визначені ч.1 ст.8 вищезазначеного Закону.

Водночас, слід зазначити, що Закон України "Про судовий збір" не містить визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують незадовільний майновий стан особи. Такими документами можуть бути, наприклад, довідка податкового (фіскального) органу про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік, відповідна довідка органу Пенсійного фонду за цей же період, довідка про перелік розрахункових та інших рахунків, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів тощо.

У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення сплати судового збору та звільнення від такої сплати є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до господарського суду, зокрема, з апеляційною скаргою, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Як вбачається з поданої боржником довідки Пенсійного фонду Україні за формою ОК-5 та ОК-7 сума одержаного річного доходу за попередній календарний рік, тобто за 2024 рік, становить 102687,03 грн.

Таким чином, оскільки сума судового збору, яку повинен сплатити апелянт за оскарження в апеляційному порядку ухвали господарського суду Черкаської області від 28.07.2025р. становить 2422,40 грн., що в даному випадку не перевищує 5% від одержаного доходу скаржника за 2024 рік (5134,35 грн.), колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення скаржника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги з наведених мотивів.

Інших беззаперечних доводів в обґрунтування клопотання про звільнення скаржника від сплати судового збору скаржником не наведено, жодних доказів на підтвердження відповідних доводів не надано та судом апеляційної інстанції не встановлено.

Колегія суддів звертає увагу скаржника, що ст.129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому відсутність у скаржника коштів для сплати судового збору не може вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Під час розгляду клопотання скаржника судова колегія також враховує позицію, викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010р. у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013р. у справі "Наталія Михайленко проти України", в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001р. зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи даний принцип, а також положення ст.5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення клопотання заявника апеляційної скарги про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч.2 ст.256 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч.3 ст.256 Господарського процесуального кодексу України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалу господарського суду Черкаської області від 28.07.2025р. у справі №925/1665/24 було підписано 19.08.2025р. та надіслано сторонам у справі, зокрема, ОСОБА_1 до його електронного кабінету 21.08.2025р.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів встановила, що апеляційна скарга не містить клопотання про поновлення пропущеного строку. Такого клопотання ОСОБА_1 не подав і окремо.

Згідно ч.3 ст.260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.4 ст.260 Господарського процесуального кодексу України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Отже, подана заявником апеляційна скарга не відповідає вимогами ст.258 ГПК України, яка встановлює вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно ч.2 ст.260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.258 цього Кодексу, застосовуються положення ст.174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч.1 ст.174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, на підставі ст.ст.174, 260 ГПК України, з метою надання стороні можливості виправити вищенаведені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, докази сплати судового збору у встановленому чинним законодавством розмірі та клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги.

Відповідно до приписів ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.174, ст.258, ч.2, ч.3 ст.260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1.Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відхилити.

2.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Черкаської області від 28.07.2025р. у справі №925/1665/24 залишити без руху.

3.Протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали ОСОБА_1 має право усунути недоліки, а саме подати до Північного апеляційного господарського суду докази про сплату судового збору в сумі 2422,40 грн. та клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги.

4.Роз`яснити ОСОБА_1 , в разі невиконання зазначеної ухвали суду в строк, визначений п.3 її резолютивної частини, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

5.Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття.

Головуючий суддя В.О. Пантелієнко

Судді А.О. Мальченко

О.М. Остапенко