ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09.09.2025м. ДніпроСправа № 904/5028/25

Суддя Юзіков С.Г. , розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛАССИК"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельний дім "Виробників фрикційних

матеріалів"

про витребування нерухомого майна та скасування запису в державному реєстрі

СУТЬ СПОРУ:

Позивач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ТОВ "Торгівельний дім "Виробників фрикційних матеріалів" про витребування об`єкту нерухомого майна будівлі та споруди, розташовані за адресою: вул. Висоцького, 3, Амур-Нижньодніпровський район, м. Дніпро, що складаються з: літ.А-1-будівля вартової No1, літ.а-1-прибудова, літ.а-ганок, літ.а1-ганок, загальною площею 11,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про право власності: 30953039 та витребування шляхом скасування запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна, реєстраційний номер: 101, із подальшим закриттям відповідного розділу в реєстрі.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення наведеного, до позовної заяви Позивачем не додано відомостей про наявність або відсутність у Відповідача електронного кабінету.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1, п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2018 у справі № 922/3655/16).

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.163 ГПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Виходячи зі змісту вказаної статті, ціна позову повинна визначатися, виходячи з дійсної вартості витребуваного майна.

Звертаючись до суду з цією позовною заявою, Позивач зазначає ціну позову, виходячи з вартості майна зазначену в Договорі купівлі-продажу за 2017 рік.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що при дослідженні питання правильності сплати судового збору у позовах про визнання права власності на майно або його витребування є необхідним з`ясування дійсної вартості спірного майна (ухвали Верховного Суду від 27.04.2020 у справі № 910/2607/19, від 16.03.2021 у справі №920/1197/19, від 14.04.2021 у справі № 911/1058/19).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Така правова позиція викладена, зокрема, в постанові Верховного Суду від 31.05.2021 у справі № 127/6582/16-ц.

Статтею 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" передбачена можливість для встановлення дійсної вартості майна шляхом проведення оцінки майна та складення за її результатами звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), про визнання права на яке просить позивач.

Позивач у поданій заяві не повідомив суду обставин, які б завадили йому отримати доказ дійсної вартості спірного майна на час подання позову до суду.

Частиною 2 ст.163 ГПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Отже, обставини не надання Позивачем доказів дійсної вартості спірного майна станом на час подання позову унеможливлюють зазначення судом в цій ухвалі точної суми судового збору за вказаною вимогою, яку необхідно сплатити (доплатити) Позивачеві.

Отже, Позивачеві необхідно сплатити судовий збір, виходячи з: дійсної вартості майна х 1,5% х коефіцієнт 0,8.

Частиною 2 ст. 164 ГПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1, 2, 4 ст. 91 ГПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Позивач до позовної заяви додав непридатну для читання копію рішення третейського суду від 29.10.2009 року.

Також Позивач не додав до матеріалів позовної заяви виконавчий лист Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11.11.2009, проте в тексті позовної заяви є посилання на нього.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

Відповідно до п. 62 "Правил надання послуг поштового зв`язку", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є: …розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про поштовий зв`язок" розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Із наведених норми вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів Відповідачеві у справі є бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з розрахунковим документом про відправлення.

Всупереч встановлених вимог Позивач не надав розрахунковий документ поштової установи. В якості доказу направлення Відповідачеві позовної заяви Позивач надав опис вкладення у цінний лист та список згрупованих відправлень.

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 ГПК України.

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 162, 164, 174, 234 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Зобов`язати Позивача протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, усунути недоліки позовної заяви, надавши:

- відомості про наявність або відсутність у Відповідача електронного кабінету;

- належної якості (придатну для читання) копію рішення третейського суду від 29.10.2009 року та копію виконавчого листа Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11.11.2009;

- документи про оцінку майна на час звернення до суду з позовом (звіт про оцінку майна (акт оцінки майна);

- докази сплати судового збору в розмірі дійсної вартості майна х 1,5% х коефіцієнт 0,8;

- докази направлення копії позовної заяви з додатками на адресу Відповідача (касовий чек, розрахункову квитанцію тощо).

Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Г. Юзіков