номер провадження справи 5/79/25
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2025 Справа № 908/1478/25

м. Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі: судді Проскурякова К.В., при секретарі судового засідання Шельбуховій В.О., розглянувши матеріали справи

За позовом: Приватного акціонерного товариства Дніпровський крохмалепатоковий комбінат (вул. Чумацька, буд. 11, селище Дніпровське, Кам`янський район, Дніпропетровська область, 51650; )

До відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284 (пр. Соборний, буд. 92, м. Запоріжжя, 69002; )

про стягнення 673 426,44 грн.,

За участю представників сторін:

Від позивача: Біднягіна К.В. (в режимі відеоконференції) - ордер серії АЕ №1385691 від 12.05.2025;

Від відповідача: не з`явився;

СУТНІСТЬ СПОРУ:

19.05.2025 через підсистему Електронний суд ЄСІКС до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства Дніпровський крохмалепатоковий комбінат до Товариства з обмеженою відповідальністю ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284 про стягнення 673 426,44 грн.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2025 справу №908/1478/25 розподілено судді Проскурякову К.В.

Ухвалою суду від 23.05.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 908/1478/25 в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та без повідомлення (виклику) учасників справи. Присвоєно справі номер провадження 5/79/25 та вирішено розгляд справи по суті розпочати з 19.06.2025.

Ухвалою суду від 19.06.2025 вирішено розгляд справи 908/1478/25 здійснювати за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі. Підготовче засідання призначено на 27.06.2025 о/об 11 год. 45 хв. з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 27.06.2025 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті та перше судове засідання з розгляду справи по суті призначено на 27.08.2025 о 11 год. 30 хв. з повідомленням (викликом) сторін.

Від Приватного акціонерного товариства Дніпровський крохмалепатоковий комбінат 09.07.2025 до суду надійшла заява про проведення усіх судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.07.2025, враховуючи перебування судді Проскурякова К.В. у відпустці в період з 01.07.2025 по 08.08.2025 включно, вищевказану заяву розподілено для розгляду судді Лєскіній І.Є.

Ухвалою суду від 10.07.2025 (суддя Лєскіна І.Є.) заяву Приватного акціонерного товариства Дніпровський крохмалепатоковий комбінат про забезпечення проведення усіх судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.

В судовому засіданні 27.08.2025 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до ст. 197 Господарського процесуального кодексу України, судове засідання 27.08.2025 здійснювалось в режимі відеоконференції і фіксувалось з використанням підсистеми «Електронний суд» ЄСІКС.

Представник позивача підтримав позовні вимоги пояснивши, що з несвоєчасною реєстрацією відповідачем податкової накладної та не вжиття відповідачем всіх необхідних заходів для її розблокування позивач втратив право на податковий кредит у зв`язку з чим поніс збитки в сумі 673 426,44 грн. На підставі викладеного, посилаючись на п. 198.1, п. 198.6 ст. 198, п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, ст.ст. 611, 1166 Цивільного кодексу України ст.ст. 224, 225 Господарського кодексу України, позивач просить суд позов задовольнити.

Також позивач зазначив про надання до матеріалів справи клопотання про долучення доказів від 08.07.2025, згідно якого просить суд долучити до матеріалів справи відповідь ГУ ДПС у Запорізькій області №30854/6/08-01-18-02-09 від 04.07.2025 та витязі з ЄРПН №499080.

Вказане клопотання судом задоволено.

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 242 ГПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до бази даних «Діловодство спеціалізованого суду» Господарського суд Запорізької області ТОВ ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284 має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду від 23.05.2025 про відкриття провадження у справі №908/1478/25 направлена до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС ТОВ ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284 та відповідач отримав вказану ухвалу 23.05.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Крім того, ухвали суду від 19.06.2025 та від 27.06.2025 також були доставлені до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС ТОВ ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284, що підтверджується відповідними довідками.

Отже, відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи №908/1478/25 в суді.

Станом на 27.08.2025 відповідач запропонований ухвалами суду від 23.05.2025 та від 19.06.2025 письмовий відзив на позовну заяву та додані до нього документи, на адресу суду не надіслав, а також й доказів повної або часткової оплати суми, заявленої позивачем до стягнення, отже своїми правами, передбаченими статтями 42, 46 ГПК України, не скористався.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

У статті 194 ГПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Статтею 114 ГПК України визначено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Наявні матеріали справи дозволяють розглянути справу по суті.

Розглянувши та дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, 05.03.2019 між ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК» (далі - Замовник) та ТОВ «СПЕЦТЕПЛОБУД К» (далі - Підрядник) укладено договір підряду № 05/03-19 (ОГЕ -000209).

Відповідно до п. 13.10 Договору, Сторона несе повну відповідальність за правильність вказаних нею у цьому Договорі реквізитів, своєї адреси та податкового статусу та зобов`язується в триденний термін у письмовій формі повідомляти іншу Сторону про їх заміну, а у разі неповідомлення несе ризик настання пов`язаних із ним несприятливих наслідків.

ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК» з`ясовано, що 04.03.2025 ТОВ «СПЕЦТЕПЛОБУД К» було змінено індивідуальну назву та місцезнаходження юридичної особи, з кодом , на ТОВ «ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284» із адресою місцезнаходження пр. Соборний, буд. 92, м. Запоріжжя, що підтверджується інформацією з сайту YouControl та роздруківкою з офіційного сайту «Опендатабот».

Відповідно до п. 1.1 договору, в порядку та на умовах, визначених Сторонами в цьому Договорі, Підрядник на свій власний ризик з використанням власних та залучених трудових ресурсів, устаткування, обладнання та техніки, зі своїх матеріалів та матеріалів Замовника (у випадку необхідності) зобов`язується за завданням Замовника виконати будівельно-монтажні роботи на території підприємства Замовника за адресою вул. Олександра Островського, буд. 11, смт. Дніпровське, Верхньодніпровський район, Дніпропетровська обл., в об`ємі, вартістю та в терміни відповідно Специфікаціям (Додаткам) до даного Договору (далі - Роботи), а також усунути всі недоліки, що виникли в межах гарантійного терміну через неякісне виконання робіт, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити ці Роботи.

Також 22.03.2023 року, сторони уклали Додаткову угоду № 19 до Договору, за умовами п. 1.1 якої, Підрядник зобов`язується за завданням Замовника самостійно, на свій ризик, в порядку та на умовах визначених в цьому Договорі, виконати наступну роботу: - роботи по заміні частин обмуровки топки парового котла БКЗ -75-39 ст. № 5, що знаходиться на території Замовника.

Відповідно до п. 2.2. вказаної Додаткової угоди, оплата роботи, що повинна бути виконана Підрядником, та визначена у п. 1.1. цього договору, яка становить 5 387 411,50 грн. в т.ч. ПДВ -20%.

У п. 3.1. вказаної Додаткової угоди визначено, що аванс на виконання робіт в розмірі 75% від їх вартості в сумі 4 040 558,63 грн. в т.ч. ПДВ 20% сплачується поетапно згідно наданих рахунків. Остаточних розрахунок проводиться впродовж 5 (п`яти) банківських днів з дня підписання акту виконаних робіт.

На підставі умов вказаного договору, Додаткової угоди № 19 та Акту приймання-виконаних будівельних робіт за травень 2023 року на загальну суму 5 387 411,50 грн., з боку ПрАТ «Дніпровський КПК», за платіжною інструкцією № 303230031 від 27.03.2023 року було сплачено суму 4 040 558,63 грн., в т.ч. ПДВ 673 426,44 грн. та за платіжною інструкцією № 305180062 від 19.05.2023 року було сплачено суму 1 346 852,88 грн., в т.ч. ПДВ 224 475,48 грн.

Відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Як вбачається з даних квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.08.2023 року за № , зупинена реєстрація податкової накладної на загальну суму з ПДВ 4 040 558,63 грн. Як підстава вказано, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної від 27.03.2023 року № 10 в ЄРПН зупинена. Господарська операція відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування В Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, відповідачем порушено як строки щодо своєчасної реєстрації, так і вказану податкову накладну не зареєстровано внаслідок її блокування.

Відповідно до п. 13.23 договору, податкові накладні за цим договором, надаються Підрядником виключно в електронному вигляді. При цьому, Підрядник зобов`язаний скласти податкові накладні згідно з чинним законодавством про електронні документи, з накладанням електронного цифрового підпису уповноважених осіб та печатки Сторін, та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підрядник підтверджує, що він ознайомлений з вимогами Податкового кодексу України щодо граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: п. 201.10 ст. 201 ПК України, згідно якого реєстрація податкових накладних повинна бути здійснена не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх виписки, а також з нормою чинного законодавства щодо виникнення у Замовника права на податковий кредит лише: а) у разі наявності факту реєстрації Підрядником податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних та б) якщо Підрядником не порушено вимоги чинного законодавства щодо заповнення податкової накладної.

У разі втрати Замовником права на податковий кредит внаслідок неналежного оформлення податкової накладної або внаслідок не реєстрації чи несвоєчасної реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних, Підрядник своєчасно сплачує на користь Замовника штраф у розмірі суми втраченого податкового кредиту з податку на додану вартість. Сплата штрафу здійснюється протягом 7 банківських днів з моменту одержання Підрядником відповідної письмової вимоги Замовника з підтверджуючими документами (податкове повідомлення-рішення, акт перевірки, та/або рішення суду). У разі несплати штрафу у встановлений строк, його сплата може здійснюватися шляхом проведення Замовником заліку однорідних вимог за рахунок грошових коштів, які підлягають оплаті Підряднику за виконані роботи, з обов`язковим повідомленням Підрядника за його місцезнаходженням, вказаному в даному Договорі.

У разі оскарження Підрядником податкового повідомлення - рішення або рішення суду в судовому порядку, строк сплати штрафів відкладається на період до отримання рішення суду на скаргу.

Підрядник не несе відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у разі блокування або відхилення її реєстрації в порядку, передбаченому чинним законодавством.

При цьому Підрядник зобов`язаний вжити всіх необхідних заходів для своєчасного розблокування таких податкових накладних.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Спецтеплобуд К» направило на адресу ПрАТ «Дніпровський КПК» лист від 21.10.2024 року за вих. № 21/10, у якому вказано, що ТОВ «Спецтеплобуд К» провів внутрішній аудит бухгалтерського та податкового обліку по господарським операціям з ПрАТ «Дніпровський КПК», а саме в розрізі договору підряду № 05/03-19 (ОГЕ -000209) від 05.03.2019 року та додаткової угоди № 19 від 22.03.2023 року, та встановлено, що податкова накладна № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4 044 558,63 грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673 426, 44 грн. була заблокована та як наслідок, не зареєстрована. Документи для розблокування були подані з порушенням терміну на розблокування. Отримана офіційна відмова в прийнятті документів-пояснень. Податкова декларація за березень 2023 року подана з урахуванням вищезазначеної накладної, податок сплачено.

Відповідно до п. 8.1. Договору, у випадку порушення своїх зобов`язань за цим Договором Сторони несуть відповідальність, визначену цим договором та чинним в Україні законодавством. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.03.2023 у справі №925/556/21 зазначила, що з 01.01.2015 Податковий кодекс України не встановлює для платника ПДВ механізм, який би дозволяв йому включити ПДВ за відповідною операцією до складу податкового кредиту за відсутності зареєстрованої його контрагентом у ЄРПН податкової накладної, якщо контрагент за законом мав її зареєструвати. Такий платник ПДВ також не має у податкових відносинах права самостійно спонукати контрагента до здійснення реєстрації, а також не може спонукати контрагента оскаржити незаконні рішення, дії чи бездіяльність контролюючого органу, якщо вони були перешкодою у реєстрації податкової накладної у ЄРПН. Водночас саме від того, чи здійснить контрагент всі необхідні дії для реєстрації податкової накладної в ЄРПН, а у випадку незаконної перешкоди з боку контролюючого органу для реєстрації - від того, чи зможе контрагент успішно усунути ці перешкоди, фактично залежить виникнення права такого платника податку на податковий кредит з ПДВ.

Таким чином, виникнення права на податковий кредит залежить від реєстрації податкової накладної в ЄРПН, і відсутній механізм, який би дозволяв покупцю включити ПДВ за відповідною операцією до складу податкового кредиту за відсутності зареєстрованої його контрагентом у ЄРПН податкової накладної, якщо контрагент за законом мав її зареєструвати.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Оскільки саме від постачальника (продавця), який має визначений законом обов`язок вчинити дії, необхідні для реєстрації податкової накладної в ЄРПН (а також може у необхідних випадках ефективно оскаржити рішення, дії чи бездіяльність контролюючого органу, які перешкодили виконати цей обов`язок), залежить реалізація покупцем майнового інтересу, пов`язаного з одержанням права на податковий кредит з ПДВ за наслідками господарської операції, він (постачальник, продавець) залишається відповідальним перед своїм контрагентом у господарській операції за наслідки невчинення цих дій.

У п. 56.1 ст. 56 ПК України встановлено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Враховуючи, що відповідач несе відповідальність за не реєстрацію, несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, як перед державою так і перед позивачем, за умовами Договору він був зобов`язаний вжити всіх заходів для відновлення права зареєструвати податкову накладну.

Якщо за повідомленням позивача він пропустив строк звернення до контролюючого органу, то при поважному пропуску він мав заявити клопотання або заяву про поновлення такого строку, або звертатися до суду та оскаржувати таке блокування в судовому порядку, чого зроблено не було.

Отже, Відповідач не тільки своєчасно не зареєстрував податкову накладну, а й не вжив всіх необхідних заходів для розблокування вказаної вище податкової накладної, тому суд дійшов висновку, що ПрАТ «Дніпровський КПК» з вини ТОВ «Спецтеплобуд К» втратило право на податковий кредит.

Також ПрАТ «Дніпровський КПК» на адресу ТОВ «Спецтеплобуд К» було направлено адвокатський запит № 01/1113 від 13.11.2024 року з наступними запитаннями:

1. Надати належним чином засвідчену копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ «Спецтеплобуд К» в період, який включає зупинення (блокування) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426, 44 грн. Чи було оскаржено таке рішення в адміністративному або судовому порядку?

2. Надати належним чином засвідчену копію відмови в прийнятті документів пояснень щодо зупинення (блокування) реєстрації податкової накладної №10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.

3. Надати обґрунтовані пояснення щодо пропуску строку звернення до органу ДПС із поясненнями та копіями документів щодо розблокування (зупинення) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4 040 558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.

4. Надати відповідь на питання: Чи було ініційовано процедуру адміністративного оскарження до контролюючого органу вищого рівня після отримання відмови в прийнятті документів та пояснень щодо зупинення (блокування) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4 040 558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.

5. Надати відповідь на питання: Чи зверталося ТОВ «Спецтеплобуд К» до суду із адміністративним позовом щодо розблокування (зняття зупинення тощо) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.? Якщо так, надати відповідні докази (ухвала суду про відкриття провадження, відповідне судове рішення тощо).

6. Надати інформацію, які інші необхідні заходи було вжито для своєчасного розблокування (зняття зупинення) податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.? В разі вжиття відповідних дій та заходів, надати належним чином засвідчені докази.

Вказаний адвокатський запит Відповідачем отримано 18.11.2024 року, що підтверджується поштовою накладною №877 від 13.11.2024. Проте відповідь на цей запит надано не було.

Крім того, оскільки ТОВ "ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284" знаходиться на податковому обліку у ГУ ДПС у Запорізькій області, то 27.06.2025 року, з боку ПрАТ «Дніпровський КПК» на адресу вказаного контролюючого органу було направлено адвокатський запит за вих. № 02/2706, яким було витребувано наступну інформацію та документи:

1. Чи зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних податкова накладна № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4 044 558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн., складена ТОВ «Спецтеплобуд К» (), отримувач послуг за договором ПрАТ «Дніпровський КПК» ().

2. Надати належним чином засвідчену копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ «Спецтеплобуд К» () в період, який включає зупинення (блокування) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426, 44 грн. Чи оскаржувалося таке рішення в адміністративному або судовому порядку з боку ТОВ «Спецтеплобуд К» ()?

3. Надати належним чином засвідчену копію відмови контролюючим органом в прийнятті документів пояснень від ТОВ «Спецтеплобуд К» () щодо зупинення (блокування) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.

4. Надати відповідь на питання: Чи було ініційовано з боку ТОВ «Спецтеплобуд К» () процедуру адміністративного оскарження до контролюючого органу вищого рівня після отримання відмови в прийнятті документів та пояснень щодо зупинення (блокування) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.

5. Надати відповідь на питання: Чи зверталося ТОВ «Спецтеплобуд К» () до суду до із адміністративним позовом до контролюючого органу щодо розблокування (зняття зупинення тощо) реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року на отриману суму авансу 4040558,63грн. в т.ч. ПДВ 20% - 673426,44 грн.? Якщо так, надати відповідні докази (ухвала суду про відкриття провадження, відповідне судове рішення тощо).

На вказаний вище адвокатський запит ГУ ДПС у Запорізькій області надало відповідь за вих. № 30854/6/08-01-18-02-09 від 04.07.2025, у якому зазначило, що:

- Стосовно першого питання, податкова накладна № 10 від 27.03.2023 на суму ПДВ 673426, 44 грн. має статус в ЄРПН «реєстрацію зупинено»;

- Стосовно другого, третього питання інформація відсутня;

- Стосовно четвертого питання, ТОВ «Спецтеплобуд К» не зверталось із позовом до суду;

- Стосовно п`ятого питання, інформація доступна в Електронному кабінеті платника податків.

Позивачем, з електронного кабінету платника податків, запитано інформацію щодо реєстрації податкової накладної № 10 від 27.03.2023 року станом на момент розгляду справи та сформовано відповідний витяг за № 499080.

Як встановлено судом, за даними Витягу з Єдиного реєстру податкових накладних від 03.07.2025, який надано позивачем, податкова накладна №10 від 27.03.2023 значиться як складена, але не зареєстрована Відповідачем.

Відповідно до п. 14.1.181 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК), податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно з п. 198.1 ст. 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій, зокрема, з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

За приписами п. 198.6 ст. 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/ розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних / розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні / розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше: ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних / розрахунків коригування до таких податкових накладних.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне; або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Отже, чинне законодавство не передбачає реєстрації податкової накладної в ЄРПН набувачем послуг, товарно-матеріальних цінностей.

На підставі викладеного суд зазначає, що податкова накладна №10 від 27.03.2023 року на суму 4 040 558,63 грн., є такою, що не зареєстрована в ЄРПН, отже сума ПДВ 673 426,44 грн., є такою, що віднесена до збитків ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК» у сумі втраченого податкового кредиту, оскільки Відповідач не виконав визначений договором та нормами чинного законодавства обов`язок щодо реєстрації податкової накладної, а отже ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК» позбавлений права включити суму ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на зазначену вище суму.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

У ч. 2 ст. 224 ГК України передбачено, що під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до ч.1 ст.225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (п. 6.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020 у справі № 925/1196/18).

Підставою для відшкодування збитків відповідно до п.1 ст.611 ЦК та ст.224 ГК є порушення зобов`язання.

У постанові від 07.06.2023 у справі №916/334/22 Верховним Судом сформульовано правовий висновок про те, що факт відсутності реєстрації податкових накладних у ЄРПН через нездійснення контрагентом за договором відповідних дій або через відмову податкового органу у їх реєстрації є достатнім доказом протиправної поведінки відповідача, порушення ним господарського зобов`язання наданої ним гарантії того, що контрагент за договором матиме право на користування податковим кредитом у розмірі суми ПДВ, який визначено договором у складі ціни.

Якщо відповідач не виконав встановлений законом обов`язок з реєстрації податкових накладних чи виконав його неналежним чином, що підтверджується рішенням про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, то це викликає неможливість включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача та, відповідно, неможливість зменшення податкового зобов`язання на вказану суму, яка фактично є збитками позивача. Подібні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №908/1568/18, від 01.03.2023 у справі №925/556/21, об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №917/877/17, Верховного Суду від 03.12.2018 у справі №908/76/18, від 10.01.2022 у справі №910/3338/21, від 31.01.2023 у справі №904/72/22.

Відповідно до п. 8.11 Договору, з урахуванням положень ст. 259 ЦК України, Сторони домовились про збільшення до трьох років строку позовної давності щодо стягнення штрафів, пені, відшкодування збитків та повернення трьох років строку позовної давності щодо стягнення штрафів, пені, відшкодування збитків та повернення надміру сплачених коштів згідно умов цього Договору.

Отже, у спірних правовідносинах протиправною поведінкою відповідача є не здійснення реєстрації податкової накладної у строки, визначені законодавством, не довів відсутність вини, не усунув перешкоди для реєстрації податкової накладної і не оскаржив дії контролюючого органу. В даному випадку, очевидна наявна протиправна бездіяльність з боку Відповідача. При цьому, шкідливим для позивача результатом протиправної поведінки відповідача є втрата позивачем права на податковий кредит на суму ПДВ у розмірі 673426, 44 грн. по незареєстрованій податковій накладній та втрата права на зменшення зобов`язання з ПДВ на цю ж суму.

Таким чином наявні всі чотири елементи складу цивільного правопорушення, а саме:

- неправомірні дії відповідача, які полягають у порушенні вимог податкового законодавства та умов Договору в частині реєстрації податкових накладних;

- завдання позивачу шкоди в розмірі 673 426, 44 грн. шляхом позбавлення його можливості включити цю суму до податкового кредиту;

- безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями відповідача та шкодою;

- вина відповідача у заподіянні шкоди позивачу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У постанові Верховного Суду від 14.07.2023 року у справі №927/593/22 зазначено, що наявність вини відповідача щодо нереєстрації в ЄРПН податкових накладних презюмується та не підлягає доведенню позивачем (подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 753/7281/15-ц, від 21.02.2021 у справі №904/982/19, від 21.07.2021 у справі № 910/12930/18, від 21.09.2021 у справі №910/1895/20, від 18.10.2022 у справі № 922/3174/21).

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що реєстрація податкової накладної є обов`язком відповідача, який ним не виконано, а отже в цій справі має місце прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкову накладну та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача і, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками позивача.

Відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження сплати суми збитків в розмірі 673 426,44 грн. на користь позивача, а отже суд вважає за можливе заявлені позовні вимоги про стягнення з відповідача суми збитків в розмірі 673 426,44 грн. підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до стаття 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).

Також у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини в вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

З огляду на викладене, враховуючи предмет та визначені позивачем підстави позову, принципи диспозитивності, змагальності та рівності сторін перед законом і судом, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Також, позивач просить суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу розмірі 44 000,00 грн.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Частиною 1 ст. 124 ГПК України визначено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно зі ст. 126 ГПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. (ч. 1) За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. (ч. 2)

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3)

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. (ч. 4)

Частиною 8 ст. 129 ГПК України передбачено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 161 ГПК України, при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Як вбачається з позовної заяви, у відповідності до п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України, Позивач зазначив, що у зв`язку з розглядом справи він поніс судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 44 000,00 грн. та оплату судового збору в розмірі 8 082,00 грн.

За змістом статті 1 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність визначено, що адвокат - це фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Зі змісту ст. 26 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

На підтвердження стягнення суми 44 000,00 грн. витрат на оплату послуг адвоката позивачем подано копію договору №03-02/01 про надання правової (правничої) допомоги від 03.02.2020, укладеного між Адвокатським об`єднанням «Біднягін і партнери» та ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК», відповідно до п.1.1. якого Адвокатське об`єднання зобов`язується надати Клієнту визначену цим договором правову (правничу) допомогу, а Клієнт зобов`язується виплатити Адвокатському об`єднанню гонорар та відшкодувати фактичні витрати, пов`язані з виконанням цього договору.

Також 01.05.2025 року між Адвокатським об`єднанням «Біднягін і партнери» та ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК» укладено Додаткову угоду № 7 до договору № 03-02/01 про надання правової (правничої) допомоги від 03.02.2020 року, якою визначено суму витрат на правничу допомогу при зверненні до суду у розмірі 44 000,00 грн.

На підтвердження сплати ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КПК» на користь Адвокатського об`єднання гонорару за договором №03-02/01 про надання правової (правничої) допомоги від 03.02.2020 в сумі 44 000,00 грн. позивачем надано до позову платіжну інструкцію №505070009 від 09.05.2025.

Представник відповідача жодних заперечень щодо стягнення визначеного розміру адвокатських витрат суду не надав.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне зазначити, що заявлена до стягнення сума витрат на правову допомогу адвоката в розмірі 44 000,00 грн. є співмірною у порівнянні з предметом позову про стягнення суми 673 426,44 грн., відповідає критеріям реальності та розумності розміру таких витрат, а отже витрати на професійну правничу допомогу в сумі 44 000,00 грн. підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст. ст. 76-79, 86, 129, 233, 236 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ОПТ МІНУСІС ТРЕЙД 284 (пр. Соборний, буд. 92, м. Запоріжжя, 69002; ) на користь Приватного акціонерного товариства Дніпровський крохмалепатоковий комбінат (вул.Чумацька, буд. 11, селище Дніпровське, Кам`янський район, Дніпропетровська область, 51650; ) збитки в сумі 673 426 (шістсот сімдесят три тисячі чотириста двадцять шість) грн. 44 коп., витрати на професійну правничу допомогу в сумі 44 000 (сорок чотири тисячі) 00 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 8 081 (вісім тисяч вісімдесят одна) грн. 12 коп. Видати наказ після набрання рішенням чинності.

Повне рішення складено та підписано: 08.09.2025.

Суддя К.В. Проскуряков

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.