ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2025 р. Справа№ 910/2692/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гончарова С.А.

суддів: Тищенко О.В.

Кравчука Г.А.

без виклику сторін

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025

у справі № 910/2692/25(суддя Андреїшина І.О.)

за позовом Київської міської ради

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про стягнення 21 351 230, 11 грн,

Відповідно до п. 6, п. 9 ч. 1 ст. 255,ч. 2 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розглянувши справу в порядку ст. 269, 271 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" про поновлення процесуального строку на подачу зустрічної позовної заяви у справі № 910/2692/25 відмовлено. Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною разом з доданими до неї документами повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, 02.07.2025 (згідно дати звернення до системи Електронний суд) Товариство з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 у справі №910/2692/25, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 по справі № 910/2692/25 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставою для скасування рішення суду скаржник зазначив, що відповідач за Первісним позовом проаналізувавши більш детально правову природу спірних взаємовідносин між ним та Київською міською радою, зрозумів, що скрутне становище до якого його хоче довести позивач за Первісним позовом, потенційно може виникнути саме з вини (через протиправну бездіяльність) Київської міської ради, а тому є дуже важливим і справедливим для повного, справедливого і всебічного та неупередженого розгляду справи та вирішення спору, розглянути зустрічні вимоги ТОВ «ДІМ НА ПУШКІНСЬКІЙ» саме із первісним позовом Київської міської ради.

Апелянт звертає увагу суду, що ТОВ «ДІМ НА ПУШКІНСЬКІЙ» просило поновити строк на подання Зустрічної позовної заяви для спільного розгляду з первісним позовом КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, проте, господарський суд міста Києва в своїй Ухвалі зазначив, що Судом не приймаються доводи заявника щодо причин пропуску строку для подання зустрічного позову оскільки, отримавши ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 12.03.2025, відповідач мав достатньо часу подати зустрічний позов.

Скаржник вважає висновки суду першої інстанції необґрунтованими через неправильність встановлення обставин, які мають значення для справи, оскільки, внаслідок протиправної бездіяльності Київської міської ради, одномоментно може бути стягнута значна сума грошових коштів у розмірі 21 351 230,11 грн, що може призвести до банкрутства Товариства. Адже, якби Київська міська рада вчасно вчинила усі залежні від неї дії для укладання Договору оренди, то Товариство розпочало б сплачувати відповідні щомісячні орендні платежі і це б сприяло рівномірному розподілу грошових коштів і, як наслідок, рівномірному фінансовому навантаженню яке було б під силу Товариству.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.07.2025, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Гончаров С.А., судді Тищенко О.В., Кравчук Г.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.07.2025 поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" пропущений строк на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 у справі № 910/2692/25. Призначено до розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 у справі № 910/2692/25 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників.

16.07.2025 (згідно дати звернення до системи «електронний суд») Київська міська рада звернулось до суду з відзивом на апеляційну скаргу, в якому заперечує проти доводів апеляційної скарги вважає її необґрунтованою та просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Зокрема, відзив вмотивовано тим, що зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.

Позивач вказує, що підстави, наведені відповідачем за зустрічним позовом не підпадають під зазначені Верховним Судом критерії, не містять жодних об`єктивних обставин, а є лише оціночним судженням зацікавленої сторони, а тому не можуть прийматися до уваги судом.

17.07.2025 від Господарського суду міста Києва до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали оскарження 910/2692/25.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Київська міська рада звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю ДІМ НА ПУШКІНСЬКІЙ про стягнення безпідставно збережених коштів за період з 21.12.2020 та 22.12.2020 в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,5272 га, кадастровий номер :76:052:0006, на вул. Пушкінській, 33-а у Шевченківському районі м. Києва та земельною ділянкою площею 0,5680 га, кадастровий номер :76:052:0015, на вул. Пушкінській, 35-А, 35-Б, 37-А, 37-Б у Шевченківському районі м. Києва за договором оренди земельної ділянки-1 від 18.07.2024 № 598 та договором оренди земельної ділянки-2 від 18.07.2024 № 599 у розмірі 21 351 230,11 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.03.2025 відкрито провадження у справі № 910/2692/25, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору на стороні позивача Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), призначено підготовче засідання на 09.04.2025.

17.06.2025 через підсистему Електронний суд від відповідача надійшла зустрічна позовна заява.

Розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській", колегія суддів дійшла висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

У відповідності до ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (частина 8 статті 165 ГПК України).

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно зі пунктами 1, 4, 7 статтею 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Ухвалою Господарського суду від 12.03.2025 про відкриття провадження у справі № 910/2692/25 було встановлено відповідачу строк для подання відзиву - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

13.03.2025 вказана ухвала отримана відповідачем, тобто строк встановлений судом першої інстанції сплив 28.03.2025.

Проте, всупереч вимогам ч. 1 ст. 180 ГПК України, відповідач подав зустрічний позов лише 17.06.2025 року (відмітка про реєстрацію документа), тобто, з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 180 ГПК України.

Крім того, ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до пунктів 4-6 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.

Відповідно до положень статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків визначений в статті 119 ГПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і по`вязані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій.

Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Як в обґрунтування поданого зустрічного позову так і в якості доводів апеляційної скарги, скаржник зазначає, що скрутне становище, до якого його хоче довести позивач за первісним позовом, потенційно може викинути саме з вини Київської міської ради, а тому є дуже важливим і справедливим для повного, справедливого і всебічного та неупередженого розгляду справи та вирішення спору, розглянути зустрічні вимоги ТОВ ДІМ НА ПУШКІНСЬКІЙ саме з первісним позовом Київської міської ради.

Вказані доводи скаржника щодо причин пропуску строку для подання зустрічного позову, колегією суддів відхиляються як необгрунтовані, оскільки, отримавши ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 12.03.2025, скаржник мав достатньо часу подати зустрічний позов.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу (ч.7 ст.119 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оскільки, відповідач подав зустрічну позовну заяву з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 180 ГПК України, суд першої інстанції дійшов обгрунтованго висновку, що відсутні підстави для прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви спільно з первісним позовом у справі № 910/2692/25, у зв`язку з чим зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику .

Суд звертає увагу, що відповідач не позбавлений можливості реалізувати своє право на судовий захист шляхом подачі позову в загальному порядку.

Інші доводи, на які посилалися сторони під час розгляду даної справи, залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги, як необґрунтовані та такі, що не спростовують висновків суду щодо задоволення позову.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Положеннями ст. 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Судом враховується, що Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» у рішенні від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Таким чином суд першої інстанції дійшов правомірно висновку про відмову у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" про поновлення процесуального строку на подачу зустрічної позовної заяви у справі № 910/2692/25 та відповідно обґрунтовано повернув зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною разом з доданими до неї документами скаржнику.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 у справі №910/5692/25 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, 281 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській" - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 у справі № 910/5692/25 - залишити без змін.

Судові витрати, за перегляд рішення у суді апеляційної інстанції, покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Дім на Пушкінській".

Матеріали оскарження повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та, за загальним правилом, не підлягає оскарженню до Верховного Суду крім випадків, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя С.А. Гончаров

Судді О.В. Тищенко

Г.А. Кравчук