УХВАЛА

15 вересня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/10946/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Вронської Г. О., Губенко Н. М.,

розглянув касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 19.03.2025,

додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 31.03.2025

(суддя Чебикіна С. О.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2025

(головуючий - Гаврилюк О. М., судді: Майданевич А. Г., Сулім В. В.)

у справі за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Західенерго"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про стягнення 485 173 391,98 грн

ВСТАНОВИВ:

1. Акціонерне товариство "ДТЕК Західенерго" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - відповідач, скаржник) про стягнення 485 173 391,98 грн, з яких: 471 654 347,72 грн основної заборгованості, 9 506 775,18 грн інфляційних втрат та 4 012 269,08 грн 3% річних, за Договором про участь у балансуючому ринку № 0424-04013 від 25.07.2019 року.

2. 05.12.2024 позивач подав до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 795 907 002,82 грн, з яких: 770 973 887,32 грн основної заборгованості, 19 438 479,94 грн інфляційних втрат та 7 275 707,66 грн 3% річних, яка прийнята судом до розгляду.

3. 19.03.2025 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення, яким позов задовольнив частково, стягнув з відповідача на користь позивача 457 245 274,56 грн основного боргу, 19 438 479,94 грн інфляційних втрат, 7 275 707,66 грн 3% річних та 1 059 800,00 грн судового збору; провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення 313 728 612,76 грн основного боргу закрив.

4. 25.03.2025 позивач подав до суду заяву про ухвалення додаткового рішення у справі, в якій просив стягнути з відповідача 150 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

5. 31.03.2025 Господарський суд міста Києва ухвалив додаткове рішення, яким заяву про ухвалення додаткового рішення у справі задовольнив частково; стягнув з відповідача на користь позивача 100 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу; у задоволенні іншої частини заяви відмовив.

6. 10.07.2025 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову (повний текст якої складений 06.08.2025 та забезпечено надання загального доступу 08.08.2025), якою рішення суду першої інстанції змінив у частині стягнення з відповідача судового збору (стягнув 642 498,10 грн судового збору), в іншій частині рішення залишив без змін; додаткове рішення також залишив без змін.

7. 16.07.2025 відповідач подав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати в частині задоволених позовних вимог й ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю; скасувати додаткове рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції й ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні заяви про розподіл судових витрат відмовити повністю.

8. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає випадки, передбачені пунктами 1 та 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

9. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження відповідно до пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що апеляційний господарський суд помилково застосував до спірних взаємовідносин норми пункту 7.7.4 Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 з наступними змінами та доповненнями (далі - Правила ринку), оскільки цей пункт стосується саме оплати допоміжних послуг на підставі рахунку, а не балансуючої енергії. При цьому, скаржник зазначає, що правовідносини між позивачем та відповідачем у цій справі регулюються безпосередньо пунктом 7.2 "Розрахунки за балансуючу енергію та ДП" розділу VІІ "Порядок розрахунків та здійснення платежів" Правил ринку, і відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування підпункту 7.2.2 пункту 7.2 розділу VII Правил ринку (зі змінами і доповненнями у редакції постанови НКРЕКП від 26.06.2024 № 1211) в контексті визначення обов`язку адміністратора розрахунків здійснювати оплату за балансуючу електричну енергію на підставі сформованих місячних звітів після надсилання повідомлення про формування місячного звіту постачальнику послуг з балансування. Необхідність формування правового висновку скаржник обґрунтовує тим, що для здійснення правильного тлумачення норм Правил ринку в контексті зміни алгоритму оплати адміністратором розрахунків за балансуючу електричну енергію, так як враховуючи зростаючу заборгованість учасників балансуючого ринку та наявну заборгованість оператора системи передачі кількість справ, які будуть розглядатись господарськими судами буде досить значна, і у разі відсутності правової позиції Верховного Суду щодо застосування підпункту 7.2.2 пункту 7.2 розділу VII Правил ринку може призвести до їх різного тлумачення та, як наслідок, прийняття необґрунтованих судових рішень.

10. Щодо оскарження додаткового рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції за результатами його перегляду, скаржник обґрунтовує підставою відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України та зазначає, що суди попередніх інстанцій порушили норми статей 86, 126, 236 ГПК України, і не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 23.11.2020 у справі № 638/7748/18, від 09.06.2020 у справі № 466/9758/16-ц, від 15.04.2020 у справі № 199/3939/18-ц, від 11.06.2020 у справі № 821/227/17, стосовно розподілу між сторонами витрат на професійну правничу допомогу адвоката.

11. Верховний Суд ухвалою від 02.09.2025 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для доплати розміру судового збору за подання касаційної скарги.

12. 11.09.2025 скаржник подав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" заяву про усунення недоліків, до якої додав платіжну інструкцію № АУ-7530 від 11.09.2025 про доплату розміру судового збору.

13. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

14. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржник усунув недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам статті 290 ГПК України, у зв`язку з чим відповідно до правил статті 294 цього Кодексу необхідно відкрити касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 3 частини другої статті 287 ГПК України.

15. Скаржник також у касаційній скарзі просить зупинити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 19.03.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2025.

16. В обґрунтування клопотання скаржник зазначає, що:

- наразі перебуває у важкому фінансовому стані, який призвів до оголошення 09 листопада 2024 року технічного дефолту НЕК "Укренерго" за виплатами євробондів на суму на 825 000 млн доларів США, тому тимчасово зупинилося здійснення платежів за борговими зобов`язаннями за зеленими облігаціями сталого розвитку, випущеними в 2021 році під державну гарантію;

- примусове стягнення з НЕК "Укренерго" 457 245 274,56 грн призведе до виникнення загрози енергетичній стабільності країни, оскільки останній забезпечує функціонування балансуючого ринку, який є ключовим елементом для підтримки стабільного енергопостачання;

- у разі примусового виконання рішення суду з НЕК "Укренерго", окрім суми, що підлягає стягненню, додатково буде стягнуто виконавчий збір у розмірі 10% від суми, що підлягає примусовому стягненню, та будуть арештовані банківські рахунки підприємства, що в свою чергу призведе до надзвичайних ситуацій на ринку електричної енергії та реальних загроз національним інтересам України, виникнення колапсу розрахунків на ринку електричної енергії, що несе істотну загрозу енергобезпеці країни особливо у воєнний час;

- при цьому, блокування банківських рахунків НЕК "Укренерго", що може призвести до блокування належної роботи Об`єднаної енергетичної системи України, і це матиме безпосередній руйнівний вплив, в тому числі і на підприємства оборонно-промислового комплексу України;

- дії агресора мають критичний негативний вплив на господарську діяльність відповідача;

- крім зазначеного, постановою Західного апеляційного господарського суду від 08.07.2025 залишено в силі рішення Господарського суду Львівської області від 24.02.2025 у справі № 914/527/24 за позовом НЕК "Укренерго" до АТ "ДТЕК Західенерго", яким на користь НЕК "Укренерго" стягнуто з АТ "ДТЕК Західенерго" 164 949 872,78 грн основного боргу, а також 1 219 335,38 грн 3% річних та інфляційних втрат. Зазначені рішення оскаржені АТ "ДТЕК Західенерго" до Верховного Суду з клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень. У сукупності наведені обставини вказують на неможливість невідкладного виконання судового рішення та винятковість випадку, що є підставою для зупинення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 19.03.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2025 у цій справі, що переглядається.

17. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

18. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

19. Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд враховує ймовірність утруднення повороту виконання рішення у разі скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо. Метою зупинення виконання судових рішень або зупинення їх дії є запобігання невідворотним негативним наслідкам, які можуть виникнути з огляду на виконання судового рішення, що набрало законної сили у випадку його скасування судом касаційної інстанції.

20. Верховний Суд розглянув подане клопотання відповідача про зупинення виконання рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції, оцінивши викладені доводи, з урахуванням розміру позовних вимог та характеру спірних правовідносин, а також приймаючи до уваги наявність передумов для подальшого стягнення коштів, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, Суд вважає, що у випадку скасування оскаржуваних судових рішень існує вірогідність ускладнення повороту їх виконання без ініціювання нових судових спорів, що в свою чергу, може негативно вплинути на майновий стан заявника, а тому дійшов висновку про можливість задоволення поданого клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 19.03.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2025, до закінчення їх перегляду судом касаційної інстанції.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, 332, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 3 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/10946/24 за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 19.03.2025, додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 31.03.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2025.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" у справі № 910/10946/24 на 21 жовтня 2025 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Задовольнити клопотання Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" та зупинити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 19.03.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2025 у справі № 910/10946/24 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

5. Установити Акціонерного товариства "ДТЕК Західенерго" строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів скаржнику з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 06 жовтня 2025 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/10946/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд