ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" вересня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/2388/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавренюк Т.А.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Акціонерної компанії "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 149, )
до Головного управління Національної поліції у Харківській області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 13, )
про стягнення 24 232,93грн
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 24 232,93грн, з яких: 16 099,42грн за послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії за грудень 2021 року, 1 506,79грн 3% річних, нарахованих на послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії за грудень 2021, червень 2022, серпень 2022, вересень 2022, травень 2024, 6 626,72грн збитків від інфляції, нарахованих на послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії за грудень 2021 року. Судові витрати зі сплати судового збору позивач просить суд покласти на відповідача.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує неналежним виконанням відповідачем умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 741/1521301 на умовах договору про постачання електричної енергії № 741/1521301 від 23.09.2015 за особовим рахунком № 15213,01 бази даних абонентів постачальника за регульованим тарифом в частині здійснення оплати з порушенням строків, встановлених договором. В якості правових підстав, позивач посилається на норми Цивільного та Господарського кодексів України.

Ухвалою суду від 11.07.2025 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, позивачу визначено строк для подання відповіді на відзив протягом 5 днів з дня його отримання.

Відповідач у відзиві на позов заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що 18.02.2021 між ним та позивачем укладено договір № 739/21 про закупівлю послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії. Строк даного договору становив: з 18.02.2021 по 31.12.2021. Умови вказаного договору виконано сторонами в повному обсязі, про що свідчить звіт про виконання вказаного договору про закупівлю UA-2021-02-12-010463-c. Дата формування звіту: 04.01.2022. Будь-якої заборгованості у вказаному звіті не зазначено, рахунок на оплату послуги на суму 16 099,42грн отримано відповідачем вже після закінчення строку дії договору 04.01.2022, що в свою чергу вказує на отримання відповідачем послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії поза межами договору, а тому відсутні правові підстави для стягнення цієї суми в межах договору № 739/21.

Також відповідач посилається на лист УФЗБО ГУНП в Харківській області від 25.07.2025 № 70395-2025, відповідно до якого згідно актів звіряння взаємних розрахунків між ГУНП в Харківській області та АТ "Харківобленерго" станом на 25.07.2025 існує заборгованість перед позивачем за договором № 739/21 від 18.02.2021 про закупівлю послуг із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за о/р 15213,01 (вул. Дніпровська, 211, м. Мерефа) за грудень 2021 року в сумі 16 099,42грн.

Що стосується позовних вимог в частині стягнення 3% річних відповідач посилається на підп.16 п.1 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 25.02.2022 № 332 Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану (в редакції від 25.02.2022), відповідно до якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".

Окрім того, при перевірці розрахунку індексу інфляції на суму боргу за період з 20.01.2022 по 31.12.2024 відповідачем виявлено розбіжності на суму 25,96грн, а саме за квітень - липень 2022 року.

Також відповідач вважає, що позивачем пропущено строк на звернення до суду з вказаними позовними вимогами, обґрунтування пропущення вказаного строку викладено в заяві про застосування строку позовної давності. З урахуванням викладеного, відповідач просить суд в задоволені позову відмовити повністю.

Позивач у відповіді на відзив, не погоджуючись із запереченнями відповідача, посилається на те, що 13.01.2022 сторонами підписано без зауважень акт звіряння взаємних розрахунків на 01.01.2022 із сумою заборгованості перед АТ "Харківобленерго" у розмірі 16 099,42грн.

Позивачем дотримано строки виставлення спірного рахунку з КРЕ за грудень 2021 року, визначені п.5 додатку № 4 "Порядок розрахунків" до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії № 741/1521301 від 01.01.2019, а тому заявлена до стягнення заборгованість за послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року на суму 16 099,42грн є доведеною та обґрунтованою.

Дія підпункту 16 пункту 1 постанови № 332 від 25.02.2022 не розповсюджується на спірні правовідносини в частині стягнення 3% річних та збитків від інфляції, а тому, на думку позивача, АТ "Харківобленерго" правомірно нараховано 3% річних у розмірі 1 506, 79грн та інфляційні збитки у розмірі 6 626,72грн.

Що стосується заяви відповідача про застосування строку позовної давності, позивач посилається на те, що ним не було пропущено строк на звернення до суду із вказаним позовом, оскільки наразі триває призупинення перебігу строків позовної давності відповідно до пункту 19 розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України.

Будь-яких інших заяв або клопотань від учасників справи на адресу суду не надходило.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 16.11.2018 № 1446 Акціонерне товариство "Харківобленерго" (позивач, постачальник) є оператором системи розподілу та здійснює діяльність з розподілу електричної енергії в межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Харківської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії та не є постачальником електричної енергії.

Доступ до системи розподілу та послуги з розподілу надаються ОСР з 01.01.2019 усім споживачам, електроустановки яких приєднані до мереж ОСР на території його діяльності на підставі публічного договору приєднання Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (надалі Договір), який укладається між Товариством та споживачем, з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України, за формою (типовою формою) договору, що є додатком № 3 до ПРРЕЕ та розміщена на офіційному сайті АТ "Харківобленерго": www.oblenergo.kharkov.ua.

Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання, що є додатком 1 до нього, та/або сплати за рахунком, який надсилається одночасно з Договором споживача про розподіл та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом вказаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії (п. 4 Постанови 312, п.п.1.2.15, п.п.2.1.6 ПРРЕЕ).

Відповідно до абз. 3 п. 5 Постанови № 312, з дати набрання чинності договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії позивач надає послуги комерційного обліку споживачам.

За умовами п.1.1 типового договору, сторонами погоджено, що цей договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (надалі - договір) є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу електричної енергії споживачам як послуги Оператора системи. Цей Договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання споживача до умов цього договору згідно з заявою-приєднання, що є додатком 1 до цього договору.

Головне управління Національної поліції у Харківській області (відповідач, споживач) шляхом підписання 01.01.2019 заяви-приєднання до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії № 741/1521301 прийняв пропозицію позивача укласти публічний договір, у зв`язку з чим договір про надання послуг з розподілу електричної енергії між позивачем та відповідачем вважається укладеним з 01.01.2019.

Крім того, позивач надає відповідачу послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії № 741/1521301 від 01.06.2019, який є додатком № 10 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 741/1521301.

За умовами п.1.1 додатку № 10 "Договір про надання послуг з перетікання реактивної електричної енергії" до Типового Договору на надання послуг з розподілу електричної енергії, оператор системи надає послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії до електроустановок споживачів, що експлуатують електромагнітно незбалансовані установки з неефективним співвідношенням активної і реактивної потужності, а Споживач вживає вичерпних технологічних заходів щодо компенсації перетікання реактивної електричної енергії у своїх електричних мережах та/або здійснює оплату Оператору системи за перетікання реактивної електричної енергії згідно з умовами цього Договору та додатками до нього, що є його невід`ємними частинами.

У п. 2.2 додатку № 10 до договору, відповідач зобов`язався здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії згідно з Порядком розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії (додаток 1 до цього договору).

Пунктом 7 Порядку розрахунку за перетікання реактивної електричної енергії, який є додатком № 1 до додатку № 10 до договору, визначено, що рахунки за послуги з перетікання реактивної електричної енергії мають бути оплачені протягом 5 робочих днів від отримання рахунку відповідачем.

У п.1.2 договору визначено, що його умови розроблені відповідно до Закону "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії та є однаковими для всіх споживачів, що відповідає положенням ст.ст.633, 634 Цивільного кодексу України.

Відповідно до п.11.1 публічного договору, цей договір набирає чинності з дня приєднання споживача до умов цього договору і діє протягом 1 року, якщо інший термін не зазначено в заяві-приєднанні. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

У п.п.3.1, 3.2, 3.4 договору облік (у тому числі приладовий) електричної енергії, що передається оператором системи розподілу та споживається відповідачем на межі балансової належності об`єкта споживача, здійснюється відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (далі Кодекс комерційного обліку) та з урахуванням вимог цього договору. За розрахункову одиницю розподіленого та спожитого обсягу електричної енергії береться одна кіловат година (кВт*год.). За підсумками розрахункового місяця постачальник послуг комерційного обліку (Оператор системи) забезпечує визначення обсягу електричної енергії за точками комерційного обліку споживачу незалежно від того, хто є власником комерційного засобу (засобів) обліку, та в установленому порядку передає ці дані Адміністратору комерційного обліку для можливості їх використання суб`єктами ринку електричної енергії, у тому числі постачальником споживача. Дані комерційного обліку щодо обсягу електричної енергії за розрахунковий місяць зазначаються Оператором системи розподілу в особистому кабінеті відповідача (за умови його запровадження) та/або в рахунку про сплату послуги за цим договором, у тому числі якщо оплату за цим договором забезпечує електропостачальник споживача. За необхідності для споживача (його постачальника) забезпечувати визначення обсягу електричної енергії частіше ніж один раз на місяць споживач (його постачальник) має укласти із Оператором системи розподілу або іншим акредитованим постачальником послуг комерційного обліку окремий платний договір, у якому визначити порядок формування даних комерційного обліку про обсяг електричної енергії за розрахунковий місяць та передачу цих даних до Адміністратора комерційного обліку (за необхідності). Споживач, що не є побутовим, зобов`язаний протягом трьох календарних днів після закінчення розрахункового місяця надати постачальнику послуг комерційного обліку (Оператору системи) звіт про покази засобів обліку за розрахунковий місяць. При обладнанні комерційних засобів обліку засобами дистанційної передачі даних, інформація про покази засобів обліку за розрахунковий місяць формується через канали дистанційного зв`язку.

Ціною цього Договору, відповідно до п.5.1-5.3 договору, є вартість послуг з розподілу електричної енергії на об`єкт (об`єкти) споживача, зазначена в паспорті точки (точок) розподілу за об`єктом споживача. Оплата послуг з розподілу електричної енергії за цим Договором здійснюється на поточний рахунок оператора. Тариф (ціна) на послугу з розподілу електричної енергії та терміни оплати послуги зазначаються в додатку 4 "Порядок розрахунків".

За умовами п.п.1 п.5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії та п.п.1 п.7.1. договору, позивач має право на отримання своєчасної оплати за надання послуги з розподілу електричної енергії відповідно до умов договору та законодавства України.

За умовами п.1 додатку № 4 до договору розрахунковим періодом є календарний місяць та встановлюється з 01 числа місяця до такого ж числа наступного місяця.

Положеннями п.3 додатку № 4 передбачено, що оплата послуги з розподілу електричної енергії здійснюється відповідачем один раз за фактичний обсяг розподіленої енергії за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунка відповідачу оператором системи.

У п.4 додатку № 4 визначено, що розрахунок суми коштів, яку має оплатити відповідач за послугу з розподілу електричної енергії за розрахунковий період, визначається виходячи з фактичного обсягу розподіленої електричної енергії на діючий тариф (ціну) з розподілу у розрахунковому періоді.

За умовами п.5 додатку № 4 рахунки за послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії, акти приймання-передачі про надання послуг за перетікання реактивної електричної енергії надаються відповідачу Оператором системи розподілу протягом 5 робочих днів від дня закінчення розрахункового періоду у відповідних структурних підрозділах Оператора системи розподілу. В разі неотримання відповідачем рахунків Оператор системи розподілу направляє рахунки споживачу поштовим зв`язком. У такому разі рахунки вважаються отриманими відповідачем з дня їх відправлення. Рахунки за послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії мають бути оплачені не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду відповідача.

У разі порушення строків оплати із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії, передбачених п. 5 даного Порядку, відповідач взяв на себе зобов`язання сплатити позивачу інфляційні та 3% річних від суми боргу, за кожен день прострочення, у тому числі за день оплати. Суми 3% річних та інфляційних зазначаються у рахунку окремими рядками, та повинні бути сплачені відповідачем протягом 5 робочих днів від дня його отримання (п.6 додатку № 4 до договору).

До підписаної 14.12.2018 відповідачем заяви-приєднання до договору № 741/1521301 між сторонами укладено додаток до неї, який містить перелік приладів обліку з адресами за об`єктами відповідача, що будуть використовуватись для обліку розподіленої електроенергії та відповідними до них ЕІС кодами точок комерційного обліку за об`єктом споживача.

Відповідно до доручення від 16.04.2021 № 601/119/05/50-2021 з метою забезпечення постійного контролю та своєчасного обліку з використання електричної енергії, надання звітів, отримання документів за спожиту електричну енергію призначено відповідальними особами поліцейського з логістики СЛМТЗ відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції Шеховцова Д.О. та поліцейського з обліку та збереження речових доказів і озброєння СЛМТЗ відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області сержанта поліції Воронкова О.Ю.

На виконання умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії ОСР у грудні 2021 року відповідачу надано послуги з перетікань реактивної електричної енергії у обсязі 3066,7378 кВт*год на суму 16 099,42грн, що підтверджується розрахунком нарахувань по ПРЕЕ та актом приймання передачі послуг з перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року.

Відповідальною особою Шеховцевим Д.О. 04.01.2022 отримано вказаний рахунок на оплату послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року на суму 16 099,42грн зі строком оплати до 20.01.2022.

Відповідач за надані позивачем послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року не розрахувався, у зв`язку з чим у нього перед позивачем утворилась заборгованість в розмірі 16 099,42грн, яка до теперішнього часу є несплаченою.

На суму основного боргу позивач здійснив відповідачу нарахування 3% річних та збитків від інфляції.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Статтею 509 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За приписами ч.1 ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У ст.530 Цивільного кодексу України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Судом встановлено, що на виконання умов договору позивачем надано у грудні 2021 року відповідачу послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії, які відповідачем своєчасно не оплачені, у зв`язку з чим у нього станом на 01.05.2025 виникла заборгованість у розмірі 16 099,42грн.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст.77 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи викладене, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог в розмірі 16 099,42грн, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню в повному обсязі.

Заперечення відповідача стосовно того, що послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року у сумі 16 099,42грн отримано відповідачем поза межами договору, суд вважає безпідставними та недоведеними, оскільки, надання позивачем послуги з перетікання реактивної електричної енергії у обсязі 3066,7378 кВт*год на суму 16 099,42грн підтверджується розрахунком нарахувань по ПРЕЕ, актом приймання-передачі послуг з перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року та рахунком, наявними в матеріалах справи. Ці документи містять посилання на спірний договір, акт приймання-передачі послуг з перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року підписаний та скріплений печаткою відповідача без будь-яких зауважень та заперечень. Також в матеріалах справи міститься акт звіряння взаємних розрахунків на 01.01.2022 із сумою заборгованості перед АТ Харківобленерго у розмірі 16 099,42грн, підписаний сторонами 13.01.2022 також без зауважень.

Суд зазначає, що за умовами договору (порядок здійснення розрахунків) сторонами погоджено, що розрахунки споживача за надання послуги з розподілу електричної енергії/перетікання реактивної енергії здійснюється на підставі виставленого Оператором системи розподілу рахунка не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду відповідача.

З наданих позивачем доказів судом вбачається, що уповноваженим представником відповідача рахунок та акт отримано 04.01.2022 зі строком оплати до 20.01.2022, таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем дотримано строки (5 робочих днів) виставлення спірного рахунку з КРЕ за грудень 2021 року відповідно до п.5 додатку № 4 "Порядок розрахунків" до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії № 741/1521301 від 01.01.2019.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст.611 Цивільного кодексу України).

Статтею 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з врахування встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України).

На підставі зазначеного позивач, з посиланням на ст.625 Цивільного кодексу України, здійснив нарахування 3% річних за період за грудень 2021 (з 20.12.2022 по 31.01.2025), червень 2022 (з 20.07.2022 по 21.07.2022), серпень 2022 (з 20.09.2022 по 31.05.2022), вересень 2022 (з 20.10.2022 по 10.11.2022), травень 2024 (з 20.06.2024 по 26.06.2024) на суму 1 506,79грн та збитків від інфляції за період з 01.02.2022 по 31.12.2024 в розмірі 6 626,72грн.

Перевіривши правомірність нарахування 3% річних за період за грудень 2021 (з 20.12.2022 по 31.01.2025), червень 2022 (з 20.07.2022 по 21.07.2022), серпень 2022 (з 20.09.2022 по 31.05.2022), вересень 2022 (з 20.10.2022 по 10.11.2022), травень 2024 (з 20.06.2024 по 26.06.2024) на суму 1 506,79грн, таке нарахування здійснено позивачем арифметично правильно, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Суд не приймає посилання відповідача на підп.16 п.1 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 25.02.2022 № 332 Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану (в редакції від 25.02.2022), оскільки відповідно до вказаного пункту постанови на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії". Постанова НКРЕКП № 413 не забороняє нарахування 3% річних та збитків від інфляції, а тому не розповсюджує свою дію на спірні правовідносини.

Суд зазначає, що за змістом ст.625 Цивільного кодексу України нарахування трьох процентів річних не є штрафними санкціями, як помилково вважає відповідач, оскільки вони входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає в отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки (пені) за порушення виконання зобов`язання.

Таким чином, заперечення відповідача в цій частині є безпідставними та необґрунтованими, а тому судом не приймаються.

Що стосується розрахунку збитків від інфляції за період з 01.02.2022 по 31.12.2024 в розмірі 6 626,72грн, здійсненого позивачем за кожен місяць окремо, суд погоджується із розрахунком відповідача в частині того, що позивач не правильно здійснив розрахунок збитків від інфляції за квітень, травень та червень 2022 року, оскільки:

- за період з 01.04.2022 по 30.04.2022 розмір інфляційних складає 499,08грн замість 532,75грн;

- за період з 01.05.2022 по 31.05.2022 розмір інфляційних складає 434,68грн замість 451,74грн;

- за період з 01.06.2022 по 30.06.2022 розмір інфляційних складає 499,08грн замість 474,27грн.

При цьому суд зазначає, що індекс інфляції - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купуються населенням для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць. Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

Базою для нарахування розміру боргу з урахуванням індексу інфляції є сума основного боргу не обтяжена додатковими нарахуваннями, яка існує на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, а у випадку її часткового погашення лише залишкова сума основного боргу на останній день місяця, у якому здійснено платіж. Періодом, на який розраховуються інфляційні втрати, є період прострочення, починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція (дефляція).

При цьому, індекс інфляції нараховується не на кожну дату місяця, а в середньому за місяць.

Невиконання грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається за прострочення, що триває повний місяць, поки існує борг, та може бути визначено з урахуванням положень Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" у наступному місяці.

З розрахунку позивача вбачається, що він нараховує збитки від інфляції на кожен місяць із застосуванням не сукупного індексу інфляції за весь період, а за кожний місяць із зазначенням того індексу інфляції, який був визначений у кожному окремому місяці.

Так, за результатами здійснення судом власного перерахунку за період з 01.02.2022 по 31.12.2024 середній індекс інфляції становить - 1.47066048, а загальна сума збитків від інфляції (16 099,42 x 1.47066048 - 16 099,42) складає 7 577,36грн.

Враховуючи викладене, оскільки позивач просить суд стягнути з відповідача збитки від інфляції за період з 01.02.2022 по 31.12.2024 в розмірі 6 626,72грн, суд, не виходячи за межі позовних вимог, дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розглянувши заяву відповідача щодо застосування строку позовної давності, суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.256 Цивільного кодексу України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Стаття 257 Цивільного кодексу України передбачає, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

За приписами ст.258 Цивільного кодексу України, для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Позивач звернувся до суду з позовною заявою 10.07.2025 та ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.07.2025 відкрито провадження у справі № 922/2388/25 за правилами спрощеного позовного провадження.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" № 211 від 11.03.2020 на усій території України було введено карантин та запроваджено відповідні обмежувальні заходи.

Постановами Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392, від 22.07.2020 № 641, від 09.12.2020 № 1236, від 17.21.2021 № 104, від 21.04.2021 № 405, від 16.06.2021 № 611, від 11.08.2021 № 855, від 22.09.2021 № 981, від 15.12.2021 № 1336, від 23.02.2022 № 229, від 27.05.2022 № 630, від 19.08.2022 № 928, від 23.12.2022 № 1423 та від 25.04.2023 № 383 дія карантину продовжувалася по 30.06.2023.

Відповідно до Закону України від 30.03.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" внесено зміни до законодавчих актів України, в тому числі до Цивільного кодексу України.

Так, розділ Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнено п.12, відповідно до якого - під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 відмінено з 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Проте, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року.

Відповідно до п.19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення та існування спірних правовідносин) у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного кодексу України, продовжувалися на строк його дії. На підставі Закону № 4434-IX від 14.05.2025 "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності" п.19 розділу було виключено і відповідний закон набрав чинності 04.09.2025.

Оскільки на момент виникнення та існування спірних правовідносин, як і на момент звернення позивача з відповідним позовом до суду, були чинними п.12 та п.19 розділу Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, строки позовної давності щодо стягнення суми заборгованості по зобов`язанням відповідача є такими, що не сплинули.

Враховуючи викладене, суд вважає доводи відповідача про сплив строку позовної давності безпідставними та необґрунтованими, а строки позовної заяви такими, що не підлягають застосуванню, у зв`язку з чим в задоволенні відповідної заяви суд вважає за необхідне відмовити.

При розподілі сум судового збору суд, керуючись ст.129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати покладає на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 129, 237, 238, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Харківській області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 13, ) на користь Акціонерної компанії "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 149, ) - 16 099,42грн основного боргу за послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за грудень 2021 року, 1 506,79грн 3% річних, 6 626,72грн збитків від інфляції, 2 422,40грн судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дане рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено "08" вересня 2025 р.

Суддя Т.А. Лавренюк