ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" вересня 2025 р. м. Київ Справа №911/2827/25

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Білоцерківської міської ради (09117 Київська обл., м.Біла Церква, вул.Ярослава Мудрого, 15)

до Жіночого Монастиря Святої Рівноапостольської Марії Магдалини Білоцерківської Єпархії Української Православної Церкви (09117 Київська обл., м.Біла Церква, вул.Шкільна, 11)

про витребування майна з чужого незаконного володіння

встановив:

Білоцерківська міська рада (далі позивач) звернулася до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Жіночого Монастиря Святої Рівноапостольської Марії Магдалини Білоцерківської Єпархії Української Православної Церкви (далі відповідач) про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач не мав жодних підстав для оформлення права власності на спірне нерухоме майно пам`ятку архітектури місцевого значення (нежитлову будівлю, церква, літ. «А», загальною площею 559,9 кв.м.), розташовану за адресою: вул.Шкільна, 11, м.Біла Церква, та є недобросовісним набувачем спірного нерухомого майна. З наведених підстав позивач в позовній заяві просить суд: 1) витребувати спірне нерухоме майно з чужого незаконного володіння відповідача на користь Білоцерківської міської територіальної громади в особі позивача; 2) скасувати державну реєстрацію права власності на спірне нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з одночасним припиненням права приватної власності та інших речових прав на вказане майно та закрити відповідний розділ в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 3) скасувати державну реєстрацію права власності на спірне нерухоме майно в Реєстрі прав власності на нерухоме майно з одночасним припиненням права колективної власності та інших речових прав на вказане майно та закрити відповідний розділ в Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд при цьому зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 цього Кодексу, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору.

В пунктах 3, 4 та 5 частини 3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; спосіб захисту прав або інтересів; правові підстави позову.

Щодо ціни позову та судового збору:

Відповідно до пункту 2 частини 1 ст.163 Господарського процесуального кодексу України у позові про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається виходячи із вартості майна.

В позовній заяві Білоцерківської міської ради заявлено, зокрема, вимогу про витребування нерухомого майна, однак ціну позову в позовній заяві не зазначено та при цьому не додано доказів сплати судового збору за вказану позовну вимогу майнового характеру.

Так, враховуючи встановлені статтею 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру, позивачу необхідно надати суду докази сплати (доплати) судового збору за позовну вимогу майнового характеру про витребування майна, а саме судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Реквізити для сплати судового збору містяться на сайті Господарського суду Київської області https://ko.arbitr.gov.ua/sud5012/gromadyanam/tax.

Отже, позивачу необхідно належним чином виконати вимоги пункту 2 частини 1 ст.163, пункту 2 частини 1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України та статті 4 Закону України «Про судовий збір» та зазначити в позовній заяві вартість спірного нерухомого майна, визначити ціну позову, виходячи із вартості спірного майна, та подати докази сплати (доплати) судового збору за подання позову в частині майнової вимоги про витребування вказаного спірного майна.

Щодо способу захисту права та правових підстав позову:

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням, мають юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника і такі способи мають бути доступними й ефективними. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування.

В позовній заяві Білоцерківської міської ради заявлено, зокрема, вимогу про витребування спірного нерухомого майна з чужого незаконного володіння відповідача.

Обґрунтування позивачем вказаної вимоги про витребування спірного нерухомого майна та правові підстави позову зазначені в розділі VI позовної заяви «Щодо обраного на способу судового захисту порушених прав позивача».

Водночас, поряд із вимогою про витребування спірного нерухомого майна з чужого незаконного володіння відповідача, в позовній заяві Білоцерківської міської ради заявлені також вимоги про: 2) скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 3) скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно в Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Однак позовна заява Білоцерківської міської ради не містить правового обґрунтування вимог (обраних позивачем способів захисту цивільного права чи інтересу) в частині скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, зокрема, позивачем не зазначено та не обґрунтовано в позовній заяві, чи є ці вимоги основними або похідними, та яким чином забезпечується поновлення права, за захистом якого позивач звернувся до суду, у разі задоволення позовних вимог одночасно і про витребування спірного нерухомого майна і про скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Питання щодо залучення третьої особи:

Позивачем в якості третьої особи в позовній заяві зазначено Виконавчий комітет Білоцерківської міської ради.

За змістом частини 1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до частини 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

При цьому в позовній заяві Білоцерківської міської ради хоча і зазначається про Виконавчий комітет Білоцерківської міської ради як про третю особу, однак саме клопотання (заява) про залучення Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради в якості третьої особи позивачем до позовної заяви не додано і в тексті позовної заяви також відсутнє. Само по собі зазначення позивачем в позовній заяві певної особи в якості третьої особи автоматично не надає такій особі процесуальний статус третьої особи.

Наведене є недоліками позовної заяви.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно належним чином виконати вимоги частини 3 ст.162, частин 1 та 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та подати:

1) уточнення до позовної заяви із зазначенням ціни позову, а також обґрунтуванням обраного способу захисту та позовних вимог до відповідача в частині вимог про скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Реєстрі прав власності на нерухоме майно;

2) заяву (клопотання) про залучення до участі у справі третьої особи, яку позивач має намір залучити до участі у справі, із відповідним обґрунтуванням;

3) докази сплати (доплати) судового збору у встановленому розмірі, розрахованого від вартості спірного нерухомого майна, за подання позову про витребування такого майна з чужого незаконного володіння.

Згідно з частиною 1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 частини 1 ст.164 та частини 1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням:

- вартості спірного нерухомого майна та ціни позову;

- обґрунтування обраного способу захисту та позовних вимог до відповідача в частині вимог про скасування державної реєстрації права власності на спірне нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Реєстрі прав власності на нерухоме майно;

3.2. заяви (клопотання) про залучення до участі у справі третьої особи, яку позивач має намір залучити до участі у справі, із відповідним обґрунтуванням у разі реалізації позивачем цього процесуального права;

3.3. доказів сплати (доплати) судового збору у встановленому розмірі, розрахованого від вартості спірного нерухомого майна, за подання позову про витребування такого майна з чужого незаконного володіння.

4. Подати суду докази направлення учасникам спору документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 12.09.2025 №911/2827/25.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова