ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2025 р. Справа№ 910/13612/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Сітайло Л.Г.

Тарасенко К.В.

за участю секретаря судового засідання Огірко А.О.

за участю представника(-ів): згідно з протоколом судового засідання від 09.09.2025

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київської міської ради

на рішення Господарського суду міста Києва

від 07.04.2025 (повний текст складено та підписано 03.06.2025)

у справі №910/13612/24 (суддя С.А. Ковтун)

за позовом Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Квіткова галявина"

про стягнення 7 523 487,28 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Київська міська рада звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Квіткова галявина" про стягнення 7 523 487,28 грн безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Мельникова (Іллєнка Юрія), 1.

В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач як власник цілісного майнового комплексу, розташованого не земельній ділянці площею 0,4246 га за кадастровим номером :91:257:0005, яка належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради, не сплачує за користування зазначеною земельною ділянкою ні орендну плату, ні земельний податок. Оскільки відповідач безоплатно використовує земельну ділянку з кадастровим номером :91:257:0005 без правовстановлюючих документів на неї, він повинен у порядку ст. 1212 Цивільного кодексу України відшкодувати позивачеві безпідставно збережені кошти на суму 7 523 487,28 грн за період з 21.10.2021 по 21.10.2024. Зокрема: 408 400,41 грн з 21.10.2021 по 31.12.2021, 368 127,59 грн з 01.01.2022 по 28.02.2022, 1 909 271,90 грн з 01.03.2022 по 31.12.2022, 2 619 046,93 грн з 01.01.2023 по 31.12.2023, 2 218 640,45 грн з 01.01.2024 по 21.10.2024.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 задоволено повністю позов Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Квіткова галявина.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю Квіткова галявина на користь Київської міської ради 7 523 487,28 грн боргу, 90 281,85 грн судового збору.

Відстрочено виконання рішення в частині стягнення 7 523 487,28 грн до 07.04.2026.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд виходив з того, що із дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна ТОВ Квіткова галявина, як власник такого майна (з 2019 року), став фактичним користувачем земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, тому саме із цієї дати у відповідача виник обов`язок належно оформити правовідносини щодо користування земельною ділянкою (укласти відповідний договір та оформити речові права на земельну ділянку), а також обов`язок сплачувати за користування земельною ділянкою, на якій розташовано майно. Суд погодився із запропонованим позивачем механізмом визначення розміру відшкодування доходів, пов`язаних із безпідставним збереженням майна, як різниці між нормативним розміром орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :91:257:0005 та дійшов висновку, що вимоги про стягнення з відповідача 7 523 487,28 грн боргу є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Стосовно поданої відповідачем заяви про відстрочення виконання рішення суду на один рік, суд зазначив, що відстрочення виконання рішення суду на один рік в повній мірі буде відповідати принципам справедливого судового розгляду в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оскільки руйнація будівель відповідача внаслідок систематичних (15.03.2022, 29.12.2023, 02.01.2024, 08.07.2024, 26.08.2024, 08.02.2025) обстрілів міста Києва є тією об`єктивною причиною, що на цей час визначає складний фінансовий стан відповідача, не залежали від волі та діяльності останнього.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із вказаним рішенням, Київська міська рада звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення від 07.04.2025 у справі №910/13612/24 скасувати в частині відстрочення виконання рішення суду до 07.04.2026 та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду в оскаржуваній частині прийняте місцевим судом з порушенням норм процесуального права. При цьому апелянт стверджує, що вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення до 07.04.2026 суд

посилається на необхідність дотримання балансу інтересів кредитора та боржника при вирішенні судового спору, проте, на думку Київської міської ради суд виходив виключно із інтересів відповідача. Скаржник зазначає, що в матеріалах справи відсутні документи, які б свідчили про неможливість сплатити заявлену в позові суму, відсутні будь-які документи про підтвердження фінансового стану відповідача; судом не встановлено об`єктивні, непереборні, виняткові обставини для правомірності відстрочення виконання рішення суду до 07.04.2026.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2025 апеляційну скаргу у справі №910/13612/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді: Тищенко А.І., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.06.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі № 910/13612/24. Судове зсідання призначено на 22.07.2025. Витребувано матеріали справи №910/13612/24 з Господарського суду міста Києва.

17.07.2025 матеріали справи №910/13612/24 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді.

21.07.2025 через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2025, у зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В. у відрядженні та судді Тищенко А.І. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/13612/24.

Згідно з витягом із протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.07.2025, справу №910/13612/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Коробенко Г.П. (головуючий), судді: Сітайло Л.Г., Кравчук Г.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2025 колегія суддів постановила здійснювати розгляд апеляційної скарги Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі № 910/13612/24 спочатку колегією суддів у складі: Коробенка Г.П. (головуючий, доповідач), Сітайло Л.Г., Кравчук Г.А., яка визначена протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.07.2025. Розгляд апеляційної скарги призначено на 02.09.2025.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2025, у зв`язку з перебуванням судді Кравчука Г.А. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/13612/24.

Згідно з витягом із протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2025, справу №910/13612/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Коробенко Г.П. (головуючий), судді: Сітайло Л.Г., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 колегія суддів постановила здійснювати розгляд апеляційної скарги Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі № 910/13612/24 спочатку колегією суддів у складі: Коробенка Г.П. (головуючий, доповідач), Сітайло Л.Г., Тарасенко К.В., яка визначена протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2025. Розгляд апеляційної скарги призначено на 09.09.2025.

У судовому засіданні 09.09.2025 суд оголосив вступну та резолютивну частини постанови.

Явка представників сторін

У судове засідання 09.09.2025 з`явився представник позивача, який надав свої пояснення. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений шляхом доставки процесуальних документів до Електронного кабінету, що підтверджується довідкою від 08.09.2025.

Відповідно до частини п`ятої статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Оскільки явка представників сторін у судове засідання не була визнана обов`язковою, зважаючи на наявні в матеріалах справи докази належного повідомлення відповідача про місце, дату і час судового розгляду, враховуючи те, що судочинство здійснюється, серед іншого, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість розгляду апеляційної скарги Київської міської ради за відсутності представника відповідача.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

Товариство з обмеженою відповідальністю Квіткова галявина є власником цілісного майнового комплексу Лук`янівський ринок, загальною площею 3513,4 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вулиця Іллєнка Юрія, 1. Відомості про право власності відповідача на цей об`єкт внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 01.03.2019.

Площа земельної ділянки з кадастровим номером :91:257:0005, на якій розташовано вищевказане майно, становить 0,4246 га.

Власником земельної ділянки є територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради. Земельна ділянка зареєстрована в Державному земельному кадастрі 19.06.2013 з кодом виду цільового призначення 03.07 Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (категорія земель землі житлової та громадської забудови).

Речові права на земельну ділянку з кадастровим номером :91:257:0005 за товариством з обмеженою відповідальністю Квіткова галявина не зареєстровані, між позивачем та відповідачем відсутній договір оренди вказаної земельної ділянки.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки за кадастровим номером :91:257:0005 становила: з 21.10.2021 по 31.12.22,82 грн; з 01.01.2022 по 31.12.28,10 грн; з 01.01.2023 по 31.12.22,21 грн; з 01.01.2024 по 21.10.22,10 грн.

Розмір орендної плати за надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна та присутності за увесь розрахунковий період орендарів нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці відповідно до рішень Київської міської ради у спірний період (21.10.2021-31.12.2021 - відповідно до додатка 11 до рішення Київської міської ради Про бюджет міста Києва на 2021 рік від 24.12.2020 № 24/24; 01.01.2022-31.12.2022 - відповідно до додатка 11 до рішення Київської міської ради Про бюджет міста Києва на 2022 рік від 09.12.2021 № 3704/3745; 01.01.2023-31.12.2023 - відповідно до додатка 11 до рішення Київської міської ради Про бюджет міста Києва на 2023 рік від 08.12.2022 № 5828/58/69; 01.01.2024-01.07.2024 - відповідно до додатка 11 до рішення Київської міської ради Про бюджет міста Києва на 2024 рік від 14.12.2023 №7531/7572) складав 6 % від нормативної грошової оцінки.

Виходячи з нормативного розміру орендної плати за земельну ділянку комунальної власності територіальної громади міста Києва (6 % від нормативної грошової оцінки), орендна плата у спірний період (з 21.10.2021 по 21.10.2024) за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :91:257:0005 становить 7 523 487,28 грн, а саме: 408 400,41 грн з 21.10.2021 по 31.12.2021; 368 127,59 грн з 01.01.2022 по 28.02.2022; 1909 271,90 грн з 01.03.2022 по 31.12.2022; 2 619 046,93 грн з 01.01.2023 по 31.12.2023; 2 218 640,45 грн з 01.01.2024 по 21.10.2024, які відповідач повинен у порядку ст. 1212 Цивільного кодексу України відшкодувати позивачеві.

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та надані сторонами пояснення, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового акту, дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - зміні чи скасуванню, виходячи з такого.

Розглядаючи спір, суд першої інстанції у повному обсязі задовольнив вимоги про стягнення 7 523 487,28 грн безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Мельникова (Іллєнка Юрія), 1, та у цій частині апелянтом рішення суду першої інстанції не оскаржується.

Як уже було зауважено, позивач оскаржує рішення суду в частині відстрочення виконання рішення суду строком на один рік.

Статтею 160 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може внести виправлення до судового наказу, визнати його таким, що не підлягає виконанню або відстрочити чи розстрочити або змінити спосіб чи порядок його виконання в порядку, встановленому статтями 328, 331 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Підставою для відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 вказаної статті передбачено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Вказана норма визначає процесуальну можливість вирішення питань, пов`язаних із проблемами, що виникають під час виконання рішення господарського суду. У процесі виконання рішення ймовірне виникнення обставин, що ускладнюють виконання чи роблять його неможливим.

Відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Підставою для відстрочки виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

При винесенні ухвали про відстрочку виконання рішення суд бере до уваги не тільки доводи відповідача про те, що виконання судового рішення може привести боржника до стану, який унеможливить здійснення ним господарської діяльності, а й матеріальний інтерес позивача та ступінь вини боржника (відповідача) у виникненні спору, а також той факт, що важке фінансове становище відповідача утворилось внаслідок його власної господарської діяльності, а не в силу якихось об`єктивних, незалежних від відповідача обставин.

Господарським процесуальним кодексом України не визначено переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнення його виконання, у зв`язку з чим суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини і за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право, зокрема, відстрочити виконання рішення, ухвали, постанови.

Підставами для задоволення заяви про відстрочку, розстрочку виконання рішення можуть бути обставини, якими його виконання ускладнюється чи видається неможливим. Відстрочка або розстрочка виконання рішення, ухвали, постанови, зміна способу та порядку їх виконання допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання відстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі.

За змістом частини 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу не інакше як, зокрема, на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому, відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили.

З урахуванням наведеного, суд самостійно вирішує питання стосовно достовірності доказів, достатності їх для винесення рішення, істинності відомостей, які містяться в доказах.

В обґрунтування заяви про відстрочення виконання рішення суду, ТОВ "Квіткова галявина" послалося на складний фінансовий стан, що виник в результаті систематичних (15.03.2022, 29.12.2023, 02.01.2024, 08.07.2024, 26.08.2024, 08.02.2025) обстрілів міста Києва, внаслідок яких під ураження потрапляли будівлі та споруди відповідача, що знаходяться на земельній ділянці, щодо якої заявлений позов про стягнення плати за користування земельною ділянкою.

Зокрема внаслідок влучання балістичних та крилатих ракет, а також безпілотних літальних апаратів (шахедів) по заводу Артем (що фактично знаходиться в декількох метрах до належних товариству об`єктів нерухомого майна), а також по прилеглим будівлям та території, в тому числі метро Лук`янівська, відповідач зазнавав значних майнових та фінансових втрат у зв`язку із значним пошкодженням та повним знищенням окремого майна. Відновлення такого майна здійснювалось відповідачем виключно за власні кошти та без будь-якої допомоги зі сторони органів місцевої влади, при цьому, господарська діяльність відповідача фактично була паралізована у зв`язку з необхідністю значного часу та коштів для відновлення майна.

Таким чином, складний фінансовий стан відповідача пов`язаний виключно з об`єктивними обставинами, що не залежали від його волі та діяльності. У разі надання відстрочення у відповідача буде можливість накопичити грошові кошти з метою перерахування Київській міській раді.

Так, об`єктивно розглянувши всі обставини в їх сукупності, наведені в обґрунтування заяви, судом враховано, що 24.02.2022 Російською Федерацією було розпочато повномасштабні військові дії проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який було продовжено відповідними указами Президента і станом на сьогодні триває.

Відповідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 визнано форс-мажорною обставиною військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану 24.02.2022. Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними.

Відстрочення виконання рішення суду має здійснюватися з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора. Тобто, важливим є досягти балансу інтересів сторін. (Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.04.2018 у справі №920/199/16).

При цьому, судом враховано, що відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Статтею 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Згідно зі статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

У рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013, розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

У справі Горнсбі проти Греції Європейський суд з прав людини зазначив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду.

У зв`язку з тим, що відстрочка та розстрочка подовжує період відновлення порушеного права стягувача при їх наданні, необхідно враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, а у системному розумінні даної норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто, довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Відтак, беручи до уваги вищенаведене, а також враховуючи баланс інтересів сторін та право на справедливий судовий розгляд, ефективний судовий захист та очікування належного виконання судового рішення, виходячи з обставин, якими відповідач обґрунтував заяву про відстрочення виконання рішення суду, зокрема, руйнація будівель відповідача внаслідок систематичних (15.03.2022, 29.12.2023, 02.01.2024, 08.07.2024, 26.08.2024, 08.02.2025) обстрілів міста Києва, спричинених збройною агресією РФ проти України, що є тією об`єктивною причиною, яка на цей час визначає складний фінансовий стан відповідача, що не залежало від волі та діяльності останнього, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про задоволення заяви ТОВ "Квіткова галявина" та відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі №910/13612/24 строком на один рік до 07.04.2026.

Відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі №910/13612/24 на 1 рік не буде перешкодою виконання вказаного судового рішення, а також не сприятиме погіршенню фінансового становища боржника, яке могло призвести до його банкрутства, та як наслідок унеможливлення/ускладнення виконання рішення.

Наведені заявником обставини щодо неможливості наразі виконати рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі №910/13612/24, колегія суддів вважає достатніми для відстрочення виконання вказаного рішення.

Протилежні доводи апелянта, наведені в апеляційній скарзі не спросовують висновків суду викладених вище та не є підставою для скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволення заяви ТОВ "Квіткова галявина" про відстрочення виконання судового рішення, що в сукупності виключає можливість задоволення апеляційної скарги Київської міської ради.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції враховує висновки Європейського суду з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006), в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин згідно з нормами матеріального та процесуального права.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини першої статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми процесуального права, у зв`язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі рішення від 07.04.2025 відсутні.

Оскільки доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого господарського суду, скарга задоволенню не підлягає.

Колегія суддів також погоджується із здійсненим судом першої інстанції розподілом судових витрат, а витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги відповідно до статті 129 ГПК України покладаються судом на апелянта, оскільки апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 129, 267-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 07.04.2025 у справі №910/13612/24 залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на Київську міську раду.

Матеріали справи №910/13612/24 повернути Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 10.09.2025

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді Л.Г. Сітайло

К.В. Тарасенко