ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.09.2025 Справа № 914/2576/25

Суддя Наталія Мороз, розглянувши без виклику представників сторін заяву Обслуговуючого кооперативу «Гаражно-будівельний кооператив «Пікап», с. Зелів, Львівська область про відвід судді

у справі № 914/2576/25

за позовом: Заступника керівника Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області

в інтересах держави в особі: Львівської міської ради, м.Львів

до відповідача: Обслуговуючого кооперативу «Гаражно-будівельний кооператив «Пікап», с.Зелів, Львівська область

про витребування майна (земельної ділянки) з незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

22.08.2025 на розгляд Господарського суду надійшла позовна заява Заступника керівника Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області в інтересах держави в особі Львівської міської ради до Обслуговуючого кооперативу «Гаражно-будівельний кооператив «Пікап» про витребування майна (земельної ділянки) з незаконного володіння.

Ухвалою суду від 27.08.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.09.2025.

15.09.2025 Обслуговуючим кооперативом «Гаражно-будівельний кооператив «Пікап» через систему «Електронний суд» подано заяву від 13.09.2025 про відвід судді Наталії Мороз від розгляду справи № 914/2576/25.

За змістом ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 8 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

В обґрунтування підстав заявленого відводу заявник зазначив, що ухвала суду про відкриття провадження у справі від 27.08.2025 постановлена з грубим порушенням вимог ст.164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки прокурором разом із позовною заявою не подано до суду ні експертно-грошової оцінки земельної ділянки, чинної на момент подання позову, ані доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості земельної ділянки. Ствердив, що суддею при розгляді схожої справи за участі тих самих суб`єктів, змістом правовідносин (справа № 914/2332/22) не дотримувались норми процесуального законодавства, відтак суддя Наталія Мороз не може залишатись безсторонньою та незалежною у здійсненні правосуддя.

Крім того, заявник вважає, що суддя в подальшому вчинятиме дії, порушуючи принцип рівності та сприятиме іншій стороні під час розгляд справи, що призведе до задоволення позовних вимог, за позовом який прийнятий судом до провадження з грубим порушенням вимог процесуального закону.

Розглянувши заяву про відвід, суд вказує про необґрунтованість поданої заяви та зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 35 Господарсько-процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у необ`єктивності судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Так, у статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини передбачено право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Це положення закріплює "право на суд", одним із елементів якого є наявність суду, що відповідає критеріям незалежності і безсторонності. Поняття "незалежний суд" охоплює два основні аспекти: незалежність від виконавчої влади і від сторін (справа Рінгайсена, А 13 параграф 95). Безсторонність (неупередженість) суду означає відсутність упередженості та необ`єктивності.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 р. у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Слід зазначити, що відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участь у конкретній справі. Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Відповідно до заяви про відвід судді заявник вважає, що обставинами, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді є порушення при відкритті провадження у справі вимог ч. 6 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, а також позиція судді у подібній справі.

Покладені в основу обґрунтування заяви про відвід обставини зводяться до незгоди сторони відповідача з процесуальними рішеннями судді, тобто до оцінки застосування судом норм процесуального законодавства України, що саме собою не є безумовною обставиною, яка викликає сумнів у неупередженості чи об`єктивності судді під час розгляду цієї справи в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарсько-процесуального кодексу України, оскільки згідно вимог чинного законодавства, відвід повинен бути вмотивованим.

Будь-яких інших обставин та доказів заінтересованості судді у вирішенні спору з метою порушення прав відповідача на справедливий судовий розгляд у продовж розумного строку заявником не наведено.

При відкритті провадження у справі № 914/2576/25 суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.

Однак, слід зазначити, що суд наділений правом залишити позовну заяву без руху після відкриття провадження у справі, встановивши, що таку подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно висновків Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладених у постанові від 21.02.2022 у справі № 910/17344/20, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання, без наявності певних доказів чи інформації на їх підтвердження не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Таким чином, для відводу судді заявник повинен зазначити реальні факти та надати дійсні докази, які у своїй сукупності свідчили б про існування ризику порушення суддею обов`язку неупередженого розгляду справи та/або спростовували презумпцію неупередженості судді. Однак, як встановлено вище, викладені відповідачем підстави для відводу судді у цій справі не відповідають ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Окрім того, твердження відповідача про сприяння у майбутньому суддею іншій стороні та прийняття у майбутньому рішення у справі про задоволення позовних вимог є його припущеннями та не можуть бути підставою для відводу у розумінні ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи наведене, суд зазначає про необґрунтованість підстав заявленого відповідачем відводу судді Наталії Мороз у справі № 914/2576/25.

Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду раніше, ніж за три робочі дні до судового засідання у справі, суд вважає за необхідне передати заяву про відвід судді від розгляду справи № 914/2576/25 на вирішення судді, визначеному в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 234 ГПК України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Визнати відвід судді Наталії Мороз, заявлений Обслуговуючим кооперативом «Гаражно-будівельний кооператив «Пікап» від 13.09.2025 необгрунтованим.

2. Заяву Обслуговуючого кооперативу «Гаражно-будівельний кооператив «Пікап» від 13.09.2025 про відвід судді Наталії Мороз передати для визначення складу суду автоматизованою системою для вирішення питання про відвід відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Мороз Н.В.