УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10.09.2025Справа № 910/10601/25

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К. І., розглянувши матеріали

позовної заяви Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Реабілітаційний-оздоровчий комплекс водного спорту»

про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельною ділянкою

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва з позовом звернулася Київська міська рада (далі Київрада, позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Реабілітаційний-оздоровчий комплекс водного спорту» (далі Товариство, відповідач) про усунення перешкод територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою, яка незаконно використовується відповідачем, шляхом:

- зобов`язання Товариства знести об`єкт самочинного будівництва, а саме: будівлю кафе (кафе літ. «А» площею 103,6 кв.м, будиночки для відпочинку: літ «Б» площею 9,5 кв.м, літ «В» площею 11 кв.м, літ «Г» площею 8,3 кв.м, літ «Д» площею 8,3 кв.м, літ «Е» площею 9,2 кв.м, літ «Є» площею 9,3 кв.м, літ «Ж» площею 11,1 кв.м, літ «З» площею 8,7 кв.м, літ «И» площею 8,6 кв.м; вбиральня літ «К» площею 13,6 кв.м) загальною площею 201,2 кв. м., що розташована за адресою: вул. Антіпова Дениса, 55 (стара назва-вул. Славгородська) у Дарницькому районі м. Києва, яка розташована в межах земельної ділянки (кадастровий номер :63:103:0082) орієнтовною площею 0,2086 га;

- звільнити самовільно зайняту вказану частину земельної ділянки, привівши її у придатний для використання стан..

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.09.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху, заявнику надано строк у 10 днів на усунення вказаних в ній недоліків з дня вручення цієї ухвали шляхом надання доказів сплати судового збору як за вимогу майнового характеру з урахуванням визначення вартості спірної земельної ділянки.

04.09.2025 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій Київрада зазначила про те, що заявлені нею позовні вимоги носять немайновий характер, відтак, відсутні підстави для визначення ціни позову та доплати судового збору, виходячи з вартості спірного майна.

Розглянувши вказану заяву та перевіривши зазначені у ній доводи, суд прийшов до висновку, що позивач недоліки позову не усунув, враховуючи наступне.

Згідно з пунктом 2 частини 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

На підставі положень вказаної статті Верховний Суд в ухвалі від 04.03.2019 у справі № 923/441/18 дійшов висновку, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Так, Київська міська рада подала позов зі спору, що виник з відносин права власності, в якому заявник просить усунути перешкоди власнику у володінні та розпорядженні майном земельною ділянкою (негаторний позов) шляхом зобов`язання відповідача знести самочинне будівництво, звільнити самовільно зайняту земельну ділянку та привести її у придатний для використання стан.

Тобто позивач фактично просить повернути йому спірне нерухоме майно, що свідчить про наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги та її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17.

Залишаючи касаційну скаргу без руху, Верховний Суд в ухвалі від 03.09.2025 у справі № 536/1927/24 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом її повернення, виходив з того, що згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права та інтересу, об`єктом якого виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Така сама позиція наведена в ухвалах Верховного Суду від 12.08.2025 у справі № 638/18311/24 (про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом зобов`язання знести об`єкт самочинного будівництва), від 22.05.2025 у справі № 725/304/24 (про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом зобов`язання провести перебудову нежитлових приміщень).

Про вказані правові висновки суд зазначив також в ухвалі про залишення позову без руху у даній справі від 01.09.2025, проте, Київрада не виконала вимог цієї ухвали Господарського суду міста Києва та недоліки позову не усунула.

Щодо висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 21.12.2021 у справі № 905/98/20, від 09.04.2021 у справі № 923/938/20, від 23.05.2018 у справі 915/742/17 та в ухвалах Верховного Суду, на які посилався представник позивача в заяві про усунення недоліків, то суд зазначає, що вони не можуть бути прийняті до уваги в даному випадку, оскільки стосуються інших правовідносин (не подібних до спірних), зокрема, орендних відносин сторін.

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, керуючись ст. 162-164, 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Реабілітаційний-оздоровчий комплекс водного спорту» про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельною ділянкою повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення вказаної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її підписання до суду апеляційної інстанції.

Суддя Головіна К. І.