УХВАЛА

м. Київ

12.09.2025Справа № 910/10202/25

За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лазурний блюз"

до Товариства з обмеженою відповідальністю ГОЛДЕН ФЛІС

про витребування майна з чужого незаконного володіння

Суддя Сташків Р.Б.

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лазурний блюз" (далі позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю ГОЛДЕН ФЛІС (далі відповідач) про витребування з незаконного володіння відповідача на користь позивача об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 00, приміщення 638, група приміщень №638 (мансарда 1 рівень літ А), яке розташоване у будинку № 15А по вулиці Туманяна Ованеса у місті Києві.

Ухвалою суду від 25.08.2025 суд залишив позовну заяву без руху з тих підстав, що позивачем до позову не надано доказів на підтвердження вартісної оцінки спірного майна, яке він просить витребувати із незаконного володіння, з метою визначення яку суму судового збору слід сплатити для подання цього позову.

08.09.2025 позивачем подано заяву про усунення недоліків позову у якій він зазначив, що на день звернення з даним позовом до органу судової влади позивач позбавлений можливості з об`єктивних фактичних причин визначити ціну позову у сумі вартості витребуваного майна так як у нього відсутня облікова вартість такого конкретного майна через його специфічне призначення та розміщення у будинку.

Позивач стверджує, що спірне нежитлове приміщення обліковується у позивача як горище. Більш того, у обліковій документації позивача площа такого витребуваного приміщення ні як, не відділена від обліку площі всієї площі горищ, яка складає загалом з 1867,1 кв.м. В обліковій документації ОСББ відсутній окремий рядок визначення окремо облікової вартості горищ, що надало б можливість не складною арифметичною дією (діленням загальної вартості горищ на їх загальну площу і множенням на площу спірного горища) визначити орієнтовну вартість такого спірного приміщення.

Позивач просив суд врахувати положення частини 2 статті 6 Закону України Про судовий збір та частини 2 статті 163 ГПК України де зазначено, що суд, у випадку, якщо він вважав, що ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, має здійснити розгляд справи по суті та встановити ціну позову при розгляді справи і розподілити судові витрати за результатами такого розгляду відповідно до вимог ГПК України, а не повертати позовну заяву заявнику.

Ухвалою суду від 11.09.2025 відкрито провадження у справі №910/10202/25.

Разом з тим, відповідачем було подано заяву до якої долучено висновок від 08.09.2025 зроблений ФОП Касаткіною Іриною Євгенівною про ринкову вартість нежитлового приміщення загальною площею 176,1 кв.м., яке розташоване на мансарді 1 рівня 26 поверхового будинку з 1,2,3 рівнями мансарди. З вказаного висновку вбачається, що ринкова вартість вказаного нежитлового приміщення становить 5252171,58 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 163 ГПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Враховуючи наведене вище, оскільки після відкриття провадження у справі судом було встановлено, що вартість спірного майна, яке позивач просить витребувати із незаконного володіння на підставі висновку від 08.09.2025 становить 5252171,58 грн, то відповідно є можливість визначити суму судового збору, яку позивачу слід сплатити за подання цього позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи наведене вище, оскільки позов подано через систему «Електронний суд» підлягає застосуванню ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а тому, за подання цього позову підлягає сплаті судовий збір у сумі 63026,06 грн.

Позивачем було сплачено 5000 грн судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №529 від 08.08.2025.

У зв`язку із вказаним, позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 58026,06 грн.

Відповідно до ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 174, ч. 11 ст. 176 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня вручення даної ухвали.

Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду доказів доплати судового збору у сумі 58026,06 грн.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Р.Б. Сташків