ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"04" вересня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/1322/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Невінгловської Ю.М.

при секретарі судового засідання: Задорожному А.О.;

за участі представників:

прокурор: Ейсмонт І.С.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу:

за позовом: Керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області (67500, Одеська обл., Одеський р-н., с. Доброслав, вул. Центральна, буд. 85) в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області (67571, Одеська обл., Одеський р-н., с. Фонтанка, вул. Степна, буд. 4; );

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" (65044, м. Одеса, пр.Шевченка, буд. 4Д; );

про стягнення 617 379,14 грн.,-

1. Суть спору.

01.04.2025 до Господарського суду Одеської області надійшла позовна заява (вх.№1356/25) Керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на користь Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області грошові кошти в розмірі 617 379,14 грн, з яких 367 822,08 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, 210 981,09 грн інфляційні нарахування, 38 575,97 грн 3% річних.

В обґрунтування позовних вимог Керівник Доброславської окружної прокуратури Одеської області вказує, що відповідачем здійснено будівництво об`єкта багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті» за адресою Одеська обл., Лиманський район, с. Крижанівка, вул Генерала Бочарова, 60-з, стосовно якого Декларацією Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за №ОД73 від 02.09.2021 засвідчено готовність до експлуатації. Однак, як було встановлено прокурором ТОВ "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС", в порушення вимог чинного законодавства, не було сплачено на користь Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області внесок пайової участі в розмірі - 367 822,08 грн., у зв`язку з чим прокурор також просить стягнути 3 % річних та інфляційне нарахування.

2. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії по справі.

25.03.2025 до суду від Керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області надійшла заява про забезпечення позову (вх.№2-420/25), яку ухвалою суду від 27.03.2025 задоволено в повному обсязі.

02.04.2025 до суду від Керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області надійшла заява про забезпечення позову (вх.№2-490/25), яку ухвалою суду від 04.04.2025 було задоволено в повному обсязі.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.04.2025 було відкрито провадження у справі №916/1322/25 за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на 28.04.2025.

15.04.2025 до суду від Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника (вх.№12195/25).

22.04.2025 до суду від відповідача надійшов відзив (вх.№13087/25).

25.04.2025 до суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив (вх.№13368/25).

28.04.2025 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№13426/25).

У судове засідання 28.04.2025 з`явився представник прокуратури, інші учасники в судове засідання не з`явились.

У судовому засіданні 28.04.2025, за участі прокурора, суд встановив строки на подачу заперечень до 12.05.2025, а також без оформлення окремого документа постановив ухвалу про відкладення підготовчого засіданні на 19.05.2025 о 16:20.

13.05.2025 до суду від відповідача надійшли заперечення (вх.№15177/25).

14.05.2025 до суду від прокуратури надійшли пояснення (вх.№15315/25).

У судовому засіданні 19.05.2025 за участі прокурора, суд без оформлення окремого документа постановив ухвалу, якою задовольнив усне клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та призначав підготовче засідання на 05.06.2025 о 15:30.

02.06.2025 до суду від відповідача надійшло клопотання про залучення доказів до матеріалів справи (вх.№17403/25), від прокуратури надійшли заперечення (вх.№17471/25).

05.06.2025 до суду від відповідача надійшло клопотання про призначення експертизи (вх.№17898/25), від позивача надійшли пояснення (вх.№17928/25) та від прокуратури надійшли заперечення (вх.№17932/25).

У судовому засіданні 05.06.2025, за участі прокурора та представника відповідача, суд без оформлення окремого документа постановив ухвалу, якою задовольнив усне клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та призначав підготовче засідання на 16.06.2025 о 12:15.

У судовому засіданні 16.06.2025, за участі прокурора та представника відповідача, суд без оформлення окремого документа постановив ухвалу про закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті на 04.08.2025 о 15:00.

У судовому засіданні 04.08.2025, за участі прокурора, суд без оформлення окремого документа оголосив перерву в розгляді справи по суті до 04.09.2025 о 14:15.

У судовому засіданні 04.09.2025 за участі прокурора, суд проголосив скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення та відклав складення повного рішення на строк до 15.09.2025.

3. Аргументи учасників справи.

3.1. Аргументи Керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області.

У якості обґрунтування своїх вимог прокурор зазначає, що ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛЛОПМЕНТ ПЛЮС» на підставі повідомлення про початок будівельних робіт № ОД06 від 31.12.2019 розпочато будівництво об`єкта за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, 60-з, нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті».

Прокурор вважає, що оскільки будівництво об`єкта розпочато 31.12.2019, а до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» в частині виключення статті 40 Закону від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон №3038-VI) договір про пайову участь не укладено, у відповідача виник обов`язок упродовж 10 днів після 01.01.2020 звернутись до сільської ради з заявою про визначення розміру пайової участі та після отримання відповідного розрахунку, сплатити визначену суму до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Листом Фонтанська сільська рада від 20.02.2025 №03.1-12.01/606 на запит окружної прокуратури від 14.02.2025 №58-749вих-25 повідомила, що порядок встановлення розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту станом на 01.01.2020 був урегульований Положенням про порядок залучення та встановлення розміру пайової участі замовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів Крижанівської сільської ради, затвердженим рішенням Крижанівської сільської ради № 301 від 10.02.2012, зі змінами, внесеними рішенням Крижанівської сільської ради № 580 від 25.03.2013.

Таким чином, прокурор вважає, що загальна сума безпідставно збережених ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» коштів пайової участі, враховуючи інфляційні нарахування та 3% річних, становить 617 379,14 грн

На твердження відповідача, прокурор зазначає, що розрахунок розміру пайової участі, здійснений органом місцевого самоврядування з урахуванням наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 10.09.2021 №230, є правомірним та арифметично правильним.

Прокурор також вказує, що звернувся з вказаною позовною заявою в інтересах держави в особі уповноваженого органу у межах встановленого строку позовної давності, оскільки сплив позовної давності, перебіг якої припав на період дії в Україні правового режиму воєнного стану, зупинено.

Таким чином прокурор просить суд стягнути з ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» 367 822,08 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, 210 981,09 грн інфляційні нарахування, 38 575,97 грн 3% річних.

Також прокурор вказує, що нездійснення Фонтанською сільською радою Одеського району Одеської області відповідного захисту, а саме не пред`явлення протягом тривалого часу до суду позову про стягнення з ТОВ "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" коштів пайової участі, стало підставою для звернення прокурора з цим позовом до суду в інтересах держави, відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.53 ГПК України.

3.2. Аргументи Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС".

У якості заперечень позовних вимог відповідач вказує, що розрахунок пайової участі є необґрунтованим та визначеним без врахування положень п. 2 Розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень ЗУ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", а також рішення Крижанівської сільської ради №301 від 10.02.2012 року зі змінами внесеними рішенням Крижанівської сільської ради №580 від 25.03.2013 року.

Відповідач зазначає, що 2 % від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта становить 236 406,00 грн, що значно менше заявленої прокурором та розрахованої на підставі опосередкованої вартості пайової участі у розмірі 231 402,00 грн.

На підтвердження зазначених в декларації про готовність об`єкта в експлуатацію відомостей щодо загальної кошторисної вартості об`єкта будівництва відповідач надав окремий кошторис вартості будівництва. На переконання відповідача загальна кошторисна вартість робіт з влаштування інженерних мереж при будівництві малоповерхового комплексу «Смарт Сіті» що здійснювалося період з 2019 по 2025 поза межами земельної, виконаного на замовлення відповідача, становить 8 328 604,41 грн., в якості підтвердження чого відповідач надає висновок експерта ФОП Мішина В. М. про дослідження виконаних монтажних робіт з влаштування інженерних мереж при будівництві малоповерхового комплексу «Смарт Сіті», розташованого за адресою: Одеська обл., Одеський р-н, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, №60,що здійснювалося період з 2019 по 2025 рік поза межами земельної ділянки.

Окрім того ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» стверджує, що позивач звернувся до суду після спливу трирічного строку позовної давності, жодних правових чи фактичних пояснень щодо можливості звернення до суду після спливу встановленого законом строку позовна заява не містить.

Враховуючи вищевикладене, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області заявленого в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради до ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» про стягнення 595 451,75 грн.

4. Фактичні обставини справи встановлені судом.

Як встановлено судом, 31.12.2019 ТОВ "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС", на підставі повідомлення про початок будівельних робіт №ОД06 від 17.12.2019, розпочато будівництво об`єкта за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, 60-з, нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті».

Декларацією №ОД73, зареєстрованою Департаментом Державноі? архітектурно-будівельноі? інспекціі? в Одеськіи? області 02.09.2021, засвідчено готовність об`єкта до експлуатації.

Зазначеною декларацією встановлено наступні основні відомості та показники об`єкта будівництва: наи?менування згідно з проєктом Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті» за адресою Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, 60-з, замовник ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС», дата початку будівництва 31.12.2019, дата завершення будівництва 20.02.2021, строк введення об`єкта в експлуатацію 01.09.2021, загальна площа квартир 1 321,2 м2.

Листом за №58-482вих-25 від 29.01.2025 Заступник керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області звернулася до Фонтанської сільської ради в якому, керуючись ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» просив у строк до 12.02.2025 надати належним чином засвідчену копію договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, укладеного з Товариством з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" у зв`язку із будівництвом об`єкта за адресою: Одеська область, с. Крижанівка, вул. Бувалкіна Владислава (Генерала Бочарова), 60-з, в будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті», а також належним чином засвідчені копії розрахункових документів, підтверджуючих виконання зобов`язань за вказав договором, а також належним чином засвідчену копію сертифіката прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за адресою: Одеська область, с. Крижанівка, вул. Бувалкіна Владислава (Генерала Бочарова) 60, нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті».

Також у даному листі прокурор зазначав, що у разі невиконання вимог щодо укладення договору про пайову участь прошу повідомити про вжиті чи заплановані заходи, направлені на усунення вказаних порушень, зокрема, про звернення з позовом про стягнення з ТОВ "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" безпідставно збережених коштів пайової участі, 3% річних та інфляційних втрат за несвоєчасне виконання зобов`язання

Листом Фонтанськоі? сільської? ради Одеського раи?ону Одеської області від 12.02.2025 №03.1-12.01/487 окружну прокуратуру повідомлено про відсутність відповідних договірних відносин з ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС». Також прокуратуру було повідомлено про наступне:

- вартість будівництва об`єкта становить 18 391 104,00 грн.;

- розмір залучення коштів пайової участі становить 561 664,31 грн.;

- розмір інфляційних втрат становить 160 738,25,25 грн.;

- розмір 3 % річних становить 33 103,98 грн.

Доброславська окружна прокуратура Одеської області листом за №58-749вих-25 від 14.02.2025 звернулася до Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області та керуючись ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», просила у строк до 21.02.2025 надати належним чином засвідчену копію рішення Крижанівської сільської ради, яким встановлено розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, чинного станом на 01.01.2020, а також повідомити про виконання замовником будівництва обов`язку звернення до органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо кожного окремого об`єкта будівництва.

Також прокурор просив надати інформацію щодо вжитих Фонтанською сільською радою заходів із захисту інтересів держави у спірних правовідносинах в досудовому (претензійному) та судовому порядку, причин їх невжиття, намірів реалізувати ці повноваження за кожним окремим об`єктом будівництва.

Листом за №03.1-12.01/606 від 20.02.2025 Фонтанська сільська рада, окрім іншого, повідомила Доброславську окружну прокуратуру, що нею не вживалися заходи претензійного характеру в порядку досудового врегулювання спору. Також листом за №03.1-12.01/770 від 04.03.2025 повідомлено, що Фонтанська сільська рада не має можливості звернутися до суду з позовом про стягнення з ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» безпідставно збережених коштів пайової участі, через недостатність коштів, передбачених бюджетом на судові витрати.

Враховуючи викладене Доброславська окружна прокуратура Одеської області листом за №58-982ВИХ-25 від 25.02.2025, в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», повідомила, що в найближчий час прокурором буде направлено до Господарського суду Одеської області позов в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області до ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі, 3% річних та інфляційних втрат за несвоєчасне виконання зобов`язання.

Також в матеріалах справи наявні копії локального кошторису на будівництво об`єкта та копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що були надані відповідачем разом із запереченнями на відзив (т.1, а.с.116-178), копія висновку про дослідження виконаних монтажних робіт з влаштування інженерних мереж при будівництві малоповерхового комплексу «Смарт Сіті», розташованого за адресою: Одеська обл., Одеський р-н., с. Крижанівка, вул. Бувалкіна (Генерала Бочарова), №60, що здійснювалося в період з 2019 по 2025 роки поза межами земельної ділянки (т.2, а.с.10-49), копія виписок з банківського рахунку (т.2, а.с.50-52 на звороті), копію локального кошторису на будівельні роботи №4-1-1 (т.2, а.с.53-56), копія акту №ОУ-0000012 здачі-приймання робіт (надання послуг) на загальну суму 112 500,00 грн. (т.2, а.с.56 на звороті), копія договірної ціни (прокладка кабельної мережі) (т.2, а.с.57), копія виписок з банківського рахунку (т.2, а.с.58-70 на звороті), копію договірної ціни будівництво улаштування покриття з фігурних елементів мощення (т.2, а.с.71), копію локального кошторису на улаштування покриття з фігурних елементів мощення (т.2, а.с.72-77) що були надані відповідачем разом із клопотання про залучення копій документів до матеріалів справи (вх.№17403/25 від 02.06.2025).

Відповідно до копії Довідки Фонтанської сільської ради №916/1320/25/1 від 04.06.2025 ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» в період з 31.12.2019 по даний час інженерні мережі або об`єкти інженерної інфраструктури на баланс Фонтанської сільської ради не передавало. Передачі об`єктів благоустрою до комунальної власності з боку ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» за період з 31.12.2019 по даний час не здійснювалося.

Таким чином Доброславська окружна прокуратура Одеської області вимушена була звернутися до суду із даним позовом про стягнення з ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» безпідставно збережених коштів пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту в розмірі 367 822,08 грн. а також нараховані на вказану суму інфляційні нарахування в розмірі 210 981,09 грн., 3% річних в розмірі 38 575,97 грн.

5. Позиція суду щодо встановлених обставин справи.

Щодо підстав представництва прокурором інтересів держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органам державної влади, органам місцевого самоврядування та їх посадовим особам дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень.

Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 01.04.2008 року №4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Відповідно до п. 3 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про прокуратуру", прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.

На прокуратуру покладаються такі функції: зокрема, у випадках, визначених Законом, представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом, та гл. 12 розд. ІІІ Цивільного процесуального кодексу України (п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону).

Статтею 53 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини 4 цієї статті, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абз. 1, 2 ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абз. 1-3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Конституційний Суд України у рішенні від 08.04.1999 року №3-рп/99, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" дійшов висновку, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Так, здійснивши аналіз абз. 1 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Велика Палата Верховного Суду в п. 37 постанови від 26.06.2019 року у справі № 587/430/16-ц дійшла висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

У пункті 76 постанови від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду підтримала вищевказаний висновок та зазначила, що відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. При цьому поняття «компетентний орган» у цій постанові вживається в значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в п. 69 постанови від 26.06.2019 року у справі № 587/430/16-ц, пп. 8.19 постанови від 06.07.2021 року у справі № 911/2169/20 та п. 40 постанови від 18.01.2023 року у справі № 488/2807/17, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Як зазначено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18 (12-72гс19), сам факт незвернення до суду обраного прокурором позивача з відповідним позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що зазначений орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку з чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

У постанові від 26.07.2018 по справі №926/1111/15 Верховний Суд зазначив, що прокурор, встановивши не усунуті порушення інтересів держави, має не тільки законне право, а й обов`язок здійснити захист таких інтересів, обравши при цьому один із способів захисту.

Бюджетна система України згідно ст. 7 Бюджетного кодексу України ґрунтується на таких принципах: збалансованості, повноти, обґрунтованості, цільового використання бюджетних коштів, відповідальності учасників бюджетного процесу тощо. Одним із принципів, на яких ґрунтується бюджетна система України, є принцип цільового використання бюджетних коштів, який полягає в тому, що бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями.

Відповідно до п. 4-1 ч.1 ст. 71 Бюджетного кодексу України кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту спрямовуються до бюджету розвитку місцевого бюджету.

Частиною 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Бюджетом розвитку, згідно з п. 19 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», визнаються доходи і видатки місцевого бюджету, які утворюються і використовуються для реалізації програм соціально-економічного розвитку та зміцнення матеріально-фінансової бази.

Тобто, орган місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесено повноваження здійснювати захист інтересів держави в галузі бюджету, фінансів, цін та у галузі будівництва є Одеська міська рада.

Як було встановлено судом із копій листів №58-482вих-25 від 29.01.2025 та №58-749вих-25 від 14.02.2025, Доброславська окружна прокуратура вживала заходи щодо з`ясування обставин сплати ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, а також з`ясовувала чи вживалися Фонтанською сільською радою заходи з захисту інтересів держави у спірних правовідносинах в досудовому (претензійному) та судовому порядку, причини їх невжиття та наміри реалізувати ці повноваження.

Водночас, листами №03.1-12.01/487 від 12.02.2025, та №03.1-12.01/606 від 20.02.2025, Фонтанська сільська рада повідомила Доброславську окружну прокуратуру запитувану нею інформацію щодо сплати ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. А також листом за №03.1-12.01/770 від 04.03.2025 повідомлено, що Фонтанська сільська рада не має можливості звернутися до суду з позовом про стягнення з ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» безпідставно збережених коштів пайової участі. через недостатність коштів, передбачених бюджетом на судові витрати.

Враховуючи викладене Доброславська окружна прокуратура Одеської області листом за №58-982ВИХ-25 від 25.02.2025, в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», повідомила, що в найближчий час прокурором буде направлено до Господарського суду Одеської області позов в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області до ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі, 3% річних та інфляційних втрат за несвоєчасне виконання зобов`язання.

Таким чином суд доходить висновку, що прокурор у даній справі, відповідно до вимог ст.131-1 Конституції України, ст.53 Господарського процесуального кодексу України, має всі правові підстави для звернення до суду з даним позовом з метою забезпечення належного та своєчасного захисту порушених інтересів держави.

Щодо суті позовних вимог господарський суд зазначає наступне:

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Господарський суд зазначає, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Частиною першою статті 2 цього Закону вказано, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.

Судом було встановлено, що 31.12.2019 ТОВ "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС", на підставі повідомлення про початок будівельних робіт №ОД06 від 17.12.2019, розпочато будівництво об`єкта за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, 60-з, нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті».

Декларацією №ОД73, зареєстрованою Департаментом Державною архітектурно-будівельної? інспекції? в Одеській області 02.09.2021, засвідчено готовність об`єкта до експлуатації?.

Зазначеною декларацією встановлено наступні основні відомості та показники об`єкта будівництва: наи?менування згідно з проєктом Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті» за адресою Одеська область, Лиманськии? раи?он, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, 60-з, замовник ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС», дата початку будівництва 31.12.2019, дата завершення будівництва 20.02.2021, строк введення об`єкта в експлуатацію 01.09.2021, загальна площа квартир 1 321,2 м2.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції що була чинною станом на дату початку будівництва об`єкту), замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, що полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі (внеску) замовника у створенні інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування, відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі (внеску) замовника від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, визначеної згідно з державними будівельними нормами, без урахування витрат з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати:

1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд;

2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.

Органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками.

Частиною дев`ятою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції що була чинною станом на дату початку будівництва об`єкту), було передбачено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Між тим, як було встановлено судом, між Фонтанською сільською радою Одеського району Одеської області та ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладено не було.

Разом із тим, за змістом зазначених норм, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинно бути виконано до прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21 та від 15.08.2024 у справі № 914/2145/23.

01.01.2020 набули чинності норми Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX (далі - Закон № 132-IX), якими з 01.01.2020 року було виключено статтю 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (Закон №3038-VI), яка регулювала пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

За змістом Закону №132-IX та прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01.01.2020 у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01.01.2020.

Також установлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку:

1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом):

для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта;

для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.12.2021 у справі №643/21744/19, зазначила таке «разом з тим, пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX визначено, що ця норма права застосовується лише до договорів, які підписані до 1 січня 2020 року. Саме у цьому випадку правовідносини з оплати участі в інфраструктурі населеного пункту є триваючими та до них можуть застосовуватись положення норми права, що втратила чинність. Якщо ж договори під час дії цієї норми укладено не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають.»

У зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду, вирішуючи питання відступу від правових позицій касаційних судів та визначаючи належний спосіб захисту порушеного права у справі №643/21744/19, також зауважила, що:

"- з 1 січня 2020 року скасовано дію статті 40 Закону № 3038-VI, яка передбачала обов`язкове укладення договору, тому визнання судом договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладеним та встановлення цивільних прав та обов`язків сторін договору на майбутнє на підставі нормативно-правового акта, який було скасовано, суперечитиме принципу правової визначеності та не дозволить суду захистити право сторони належним способом. Відтак якщо на час здачі новозбудованого об`єкта до експлуатації або ухвалення судового рішення було скасовано норму статті закону, яка зобов`язувала укласти договір про участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, то суд не має підстав для задоволення позову обраним позивачем способом, а саме зобов`язати укласти договір або визнати договір укладеним;

- у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 909/1143/19, від 30.09.2020 у справі № 904/4442/19, від 04.02.2021 у справі № 904/2468/19 та Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 27.05.2021 у справі № 201/14195/18 суди розглянули спори про визнання укладеним договору про пайову участь замовника будівництва у створенні та розвитку інфраструктури населеного пункту при чинності на час виникнення спірних правовідносин та на момент звернення позивача до суду, норми статті 40 Закону № 3038-VI, яка зобов`язувала замовника будівництва укласти вказаний договір, однак за відсутності вказаної норми на час розгляду справи. Водночас у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2021 у справі № 922/267/20 та від 23.03.2021 у справі № 904/454/18 суди розглянули вказані вище спори при втраті чинності норми статті 40 Закону № 3038-VI ще на час звернення позивача до суду, однак вона також була чинною на час виникнення спірних правовідносин;

- відмовляючи у задоволенні позовних вимог, касаційні суди дійшли висновку про те, що необхідною умовою для укладення договору за рішенням суду є наявність на час виникнення правовідносин відповідних положень закону про обов`язковість укладення договору. Однак, оскільки станом на час розгляду справи відсутнє положення закону, яке б зобов`язувало відповідача укласти з позивачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, суд не наділений повноваженнями визнати укладеним такий договір, обов`язковість якого для відповідача законом не передбачена;

-зазначені висновки касаційного суду узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у цій справі, а тому підстав для відступу від правових висновків Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду та Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду немає;

- у зв`язку з відмовою забудовника від укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту права органу місцевого самоврядування на отримання коштів на розвиток інфраструктури населеного пункту є порушеними і в органу місцевого самоврядування виникає право вимагати стягнення коштів, обов`язок сплати яких був встановлений законом. У такому разі суд має виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 ЦК України;

- у разі порушення зобов`язання з боку замовника будівництва щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у правовідносинах, які виникли до внесення змін у законодавство щодо скасування обов`язку замовника будівництва укласти відповідний договір, орган місцевого самоврядування вправі звертатись з позовом до замовника будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів. Саме такий спосіб захисту буде ефективним та призведе до поновлення порушеного права органу місцевого самоврядування".

Отже, у даному випадку, обов`язок відповідача, як замовника будівництва, здійснити оплату пайового внеску у 2020 році визначений безпосередньо приписами пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX.

У постанові від 23.05.2024 у справі №915/149/23 (п.62-66) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду зазначає, що передбачений прикінцевими та перехідними положеннями закону № 132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для:

(1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені;

(2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.

Тож у вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.

Системний аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Наведене свідчить про те, що норми абзацу першого та другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX не перебувають у взаємозв`язку та не є взаємодоповнюючими.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №910/9548/21, від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21, від 20.02.2024 у справі №910/20216/21.

Враховуючи, що у цій справі будівництво об`єкту розпочато до 01.01.2020, абзацом другим пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» щодо звернення у 2020 році до Одеської міської ради із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва у строк що не перевищує 10 робочих днів протягом 10 робочих днів після 01.01.2020, а також до прийняття об`єкта в експлуатацію здійснити сплату пайової участі.

Водночас, матеріали справи не містять доказів звернення відповідача до Фонтанської сільської ради, із такою заявою, як і не містять доказів проведення сплати відповідного розміру пайової участі встановленого органом місцевого самоврядування.

Разом з тим господарський суд зауважує, що у випадку, якщо замовниками об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 132-IX обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то, враховуючи викладені у постанові від 14.12.2021 зі справи № 643/21744/19 висновки Великої Палати Верховного Суду, належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №910/9548/21.

Відповідно до частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Відповідно до правових висновків сформульованих у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 та Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №910/9548/21 вказав, що замовник будівництва (Відповідач) зобов`язаний перерахувати органу місцевого самоврядування (Позивачу) безпідставно збережені грошові кошти пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.

Як було вже зазначено судом, підпунктом 1 пункту 2 Прикінцевих те перехідних положень Закону №132- ІХ визначається, що розмір пайової участі для житлових будинків становить 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Водночас, Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 10.09.2021 № 230 «Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розраховані станом на 01 липня 2021 року)», вартість 1 кв.м. загальної площі квартир будинку (з урахуванням ПДВ) по Одеській області складає 13 920 грн/1 кв.м.

Так прокуратурою наведено розрахунок розміру пайової участі за вказаним об`єктом, що був розрахований Фонтанською сільською радою, та визначено що він становить 367 822,08 грн. = 1 321,2 кв.м. х 13 920 грн/кв.м. х 2%, де

1 321,20 кв.м. - загальна площа квартир будинку;

13 920 грн/кв.м. - вартість спорудження житла по Одеській області;

2% - ставка розміру пайової участі для житлових будинків.

У відзиві на позовну заяву відповідач не погоджуючись із проведеним прокурором розрахунком зазначає, що розмір пайової участі має визначатися на момент, коли виник обов`язок замовника звернутися до органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, тобто протягом 10 робочих днів з 01.01.2020 року. Відповідно й розмір участі підлягає фіксації саме на цей момент (10.01.2020 року).

Між тим суд зазначає, що пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX визначаються строки протягом яких замовник будівництва зобов`язаний звернутися до органу місцевого самоврядування проведення розрахунку розміру пайової участі в розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури настеленого пункту, водночас зазначеними положеннями не визначається обов`язок органу місцевого самоврядування для проведення такого розрахунку. Натомість оскільки замовник будівництва зобов`язаний здійснити сплату розміру пайової участі в строк до прийняття об`єкта в експлуатацію, суд вказує що строк проведення розрахунку обмежується строком прийняття об`єкта в експлуатацію.

Згідно декларації про готовність об`єкту №ОД73 строк прийняття в експлуатацію об`єкту «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку «Смарт Сіті» за адресою Одеська область, Лиманськии? раи?он, с. Крижанівка, вул. Генерала Бочарова, 60-з» 02.09.2021.

Таким чином, оскільки Фонтанською сільською радою проведено розрахунок пайової участі згідно наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 10.09.2021 № 230 «Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розраховані станом на 01 липня 2021 року)», такий розрахунок є правомірним та арифметично правильним.

Вказане також узгоджується із позицією Верховного Суду, який у постанові від 03.12.2024 при направленні справи №910/6226/23, зазначав про необхідність врахування показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, які були чинні станом на момент введення спірних об`єктів будівництва до експлуатації.

Крім того відповідач зазначає, що при проведенні розрахунку розміру пайової участі позивач повинен був враховувати положення локального нормативного акт який регулює порядок сплати пайової участі Положення про порядок залучення та встановлення розміру пайової участі замовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів Крижанівської сільської ради затверджене рішенням Крижанівської сільради від 10.02.2012 № 301 із змінами внесеними рішенням від 25.03.2013 №580), яке було чинне станом на 01.01.2020.

Між тим суд не погоджується з таким твердженням відповідача, оскільки відповідно до зазначеного Положення розмір пайової участі визначався в кожному окремому випадку рішенням (протоколом) комісії з питань залучення та розподілу коштів пайової участі замовників у створенні та розвитку інфраструктури населених пунктів Крижанівської сільської ради. Рішення (протокол) комісії підлягав затвердженню виконавчим комітетом Крижанівської сільської ради. Натомість згідно листа Фонтанської сільської ради від 20.02.2025 № 03.1-12.01/606 ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС», як замовник будівництва не звертався до Фонтанської та Крижанівської сільських рад з питань розрахунку розміру пайової участі та укладення відповідного договору, у зв`язку з чим органом місцевого самоврядування здійснено розрахунок розміру пайової участі на підставі відсоткової ставки, встановленої Законом № 132- IX.

Таким чином суд погоджується з прокурором, що розмір пайової участі, що мав бути сплачений ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» складає 367 822,08 грн.

Також, щодо тверджень відповідача стосовно зарахування витрат замовника будівництва на розвиток інфраструктури за межами будівельного майданчика, обсяги виконання яких підтверджуються відповідачем висновком експерта, в рахунок пайової участі, суд зазначає, що зарахування або відшкодування органом місцевого самоврядування вартості будівництва замовником об`єктів інженерної інфраструктури виконаного поза межами його земельної ділянки може бути здійснено лише у випадку коли сторони передбачили таке у договорі про пайову участь даного у сторонами у договорі. Водночас у разі відсутності укладеного договору про пайову участь, відшкодування замовнику будівництва різниці між здійсненими витратами будівництва інженерних мереж та/або об`єктів інженерної інфраструктури та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту відбувається на підставі рішення органу місцевої влади про вартість такого відшкодування. Між тим, договору про пайову участь між сторонами укладено не було, а побудовані відповідачем мережі на баланс сільської ради передано не було та будь-які об`єкти благоустрою до комунальної власності відповідачем також не передавалися.

У зв`язку з чим, зарахування витрат ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» на розвиток інфраструктури за межами будівельного майданчика не можуть бути зараховані в рахунок пайової участі яку відповідач був зобов`язаний оплатити.

Вказане відповідає правовим висновкам Верховного Суду викладених у постанові від 20.08.2024 у справі №910/7707/19, у постанові від 09.03.2023 у справі №917/1854/21 та у постанові від 22.11.2023 у справі №917/1855/21.

У зв`язку з тим, що відповідачем не було виконано свого обов`язку зі сплати органу місцевого самоврядування грошових коштів пайової участі, господарський суд доходить висновку, що позов прокурора у вказаній частині підлягає задоволенню шляхом стягнення з відповідача на користь Одеської міської ради грошових коштів пайової участі у сумі 339 346,66 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд здійснивши перевірку здійсненого прокурором розрахунку інфляційних втрат та 3 % річних, З урахуванням постанови Верховного Суду від 05.05.2022 по справі №925/683/21, встановив що такий розрахунок є правильним та обґрунтованим, у зв`язку з чим дійшов висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення інфляційних втрат в розмірі 210 981,09 грн. та 3 % річних у розмірі 38 575,97 грн.

Щодо вимог відповідача про застування до даних правовідносин строків позовної давності, суд зазначає зокрема наступне.

Позовна давність відповідно до вимог ст.256 Цивільного кодексу України це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Статтею 258 ЦК України визначено, що для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Відповідно до вимог статті 267 Цивільного Кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Таким чином, заява про застосування позовної давності може подаватися стороною лише до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Аналогічна правова позиція викладена у пункті 8 постанови Верховного Суду від 11.04.2023 у справі № 923/1137/21.

За змістом статей 256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу).

При цьому і в разі пред`явлення позову особою, право якої порушене, і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою, уповноваженою на це, особою, позовна давність починає обчислюватися з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Положення закону про початок перебігу позовної давності поширюється й на звернення прокурора до суду із заявою про захист державних інтересів або інтересів територіальної громади (подібний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 907/50/16, від 30.05.2018 у справі № 359/2012/15-ц, у постанові Верховного Суду від 17.01.2023 у справі № 911/1014/20).

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі №369/6892/15-ц, постанову 28 листопада 2018 року у справі №504/2864/13-ц).

Щодо тверджень відповідача про сплив строк позовної давності, суд зазначає, що 30.03.2020 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного Кодексу України доповнено пунктом 12, згідно з яким під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Також, згідно п. 7 Прикінцевих положень ГК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 232, 269, 322, 324 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Відміна карантину відбулась на підставі Постанови Кабінету Міністрів №651 від 27.06.2023 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року.

До відміни карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, а саме 15.03.2022 року, Верховною Радою України прийнятий Закон України №2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», відповідно до якого прикінцеві та перехідні положення ЦК України доповнені пунктом 19, згідно з яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Враховуючи норми права, які були прийняті органом законодавчої влади в Україні під час дії карантину, введеного Урядом України в зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), цілей, з метою яких ці норми впроваджені, п. 12 Перехідних і прикінцевих положень ЦК України щодо продовження під час карантину строків загальної і спеціальної позовної давності, передбачених, зокрема, статтями 257, 258 цього Кодексу, підлягає застосуванню з метою недопущення безпідставного звуження прав учасників цивільних правовідносин.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.09.2022 у справі №679/1136/21 (провадження № 61-5238св22).

В подальшому 08.11.2023 року Верховною Радою України прийнятий Закон України №3450-ІХ «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини», відповідно до якого пункт 19 прикінцевих та перехідних положень ЦК України змінено і викладено в такій редакції: у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 № 2102-ІХ, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану».

Між тим, Законом України від 14.05.2025 №4434-IX «Про внесення зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності», який набирає чинності 04.09.2025, було виключено з Цивільного кодексу України пункт 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення», яким було передбачено зупинення строків позовної давності.

Виходячи з вищенаведених положень законодавства, за всіма вимогами, що виникли після березня 2017 року, та на які поширюється загальна позовна давність у три роки, в період до 04.09.2025 року, строки вважалися продовженим на підставі п. 12 та п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та п. 7 Прикінцевих положень ГК України (в редакціях що діяли станом на момент виникнення спірних правовідносин та звернення прокурора з позовом до суду).

З огляду на зазначені обставини, суд зазначає що керівником Доброславської окружної прокуратури строку позовної давності пропущено не було, відтак, суд відхиляє заяву відповідача стосовно застосування наслідків спливу позовної давності.

З урахуванням встановлених обставин, суд доходить висновку що позовні вимоги Керівника Доброславської окружної прокуратури міста Одеси заявлені в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області до ТОВ «СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС» про стягнення заборгованості зі сплати пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту в розмірі в розмірі 617 379,14 грн, з яких 367 822,08 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, 210 0981,09 грн інфляційні нарахування, 38 575,97 грн 3% річних, є обґрунтованими, такими що відповідають фактичним обставинам справи та вимогам чинного законодавства, не спростовані відповідачем під час розгляду справи, відтак підлягають задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно до ч.ч.1-2 ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Окрім того суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.

Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (Постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом.

Враховуючи вищевикладені обставини, оцінивши наявні в матеріалах справи докази в сукупності, суд вважає, що позовні вимоги керівника Доброславської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Фонтанської сільської ради цілком обґрунтованими, такими що відповідають фактичним обставинам справи та вимогам чинного законодавства, відтак, підлягають задоволенню у повному обсязі.

Також суд зазначає, що у відповідності до ч. 7 ст. 145 ГПК України, у зв`язку з ухваленням судом рішення про задоволення позову, заходи забезпечення позову вжиті ухвалою суду від 25.03.2025 продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішенням законної сили та можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, у зв`язку із задоволенням позову витрати зі сплати судового збору у розмірі 7145,42 грн та витрат зі сплати судового збору за забезпечення позову в розмірі 1211,20 грн. покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 130, 231, 232, 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити.

2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" (65044, м. Одеса, пр.Шевченка, буд. 4Д; ) на користь держави в особі Фонтанської сільської ради Одеського району Одеської області (67571, Одеська обл., Одеський р-н., с. Фонтанка, вул. Степна, буд. 4; ) безпідставно збережені кошти пайової участі у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту в розмірі 367 822/триста шістдесят сім тисяч вісімсот двадцять дві/грн 08 коп., 3 % річних у розмірі 38 575/тридцять вісім тисяч п`ятсот сімдесят п`ять/грн 97 коп. та інфляційні нарахування в розмірі 210 981/двісті десять тисяч дев`ятсот вісімдесят одна/грн. 09 коп.

3.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ДЕВЕЛОПМЕНТ ПЛЮС" (65044, м. Одеса, пр.Шевченка, буд. 4Д; ) на користь Одеської обласної прокуратури (65026, м. Одеса, вул. Італійська, буд. 3; ; р/р №UA0000564 в ДКСУ м. Київ МФО 820172, код класифікації доходів бюджету 22030101) витрати зі сплати судового збору за подання позову в розмірі 7408/сім тисяч чотириста вісім/грн. 55 коп. та за забезпечення позову в розмірі 1 211/одна тисяча двісті одинадцять/грн. 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та підлягає оскарженню до Південно-західного апеляційного господарського суду в порядку ст.256 ГПК України.

Повне рішення складено 15 вересня 2025 р.

Суддя Ю.М. Невінгловська