ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2025 року м.Дніпро Справа № 904/3483/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дарміна М.О.(доповідач),

суддів: Чус О.В., Кощеєва І.М.

при секретарі судового засідання Карпенко А.С.

Представники сторін:

від відповідача: Тищенко Тетяна Анатоліївна (в залі суду) - від АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - адвокат, довіреність № 176/2025 від 16.04.2025р.

представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 (суддя Мілєва І.В. Повне рішення складено 11.12.2024р.) у справі №904/3483/24

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ

до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", Дніпропетровська область, м. Дніпро

про стягнення 96 456 468,60 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до господарського суду з позовною заявою до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про стягнення 96 456 468,60 грн, з яких: 91 154 121,99 грн основний борг, 1 668 999,04 грн 3% річних, 3 633 347,57 грн інфляційні втрати.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору про надання послуг з передачі електричної енергії № 0534-02041-ПП від 01.01.2024.

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 року у справі № 904/3483/24 закрито провадження у справі № 904/3483/24 в частині стягнення основного боргу у розмірі 91 154 121,99 грн у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Позов задоволено частково.

Стягнуто з Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49111, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ідентифікаційний код 00100227) 5 365 974,77 грн, а саме: 5 302 346,61 грн, з яких: 1 668 999,04 грн 3% річних, 3 633 347,57 грн інфляційні втрати, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 63 628,16 грн, про що видати наказ.

Відстрочено виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі № 904/3483/24 на 10 (десять) місяців.

Повернуто Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ідентифікаційний код 00100227) із державного бюджету України судовий збір розмірі 784 211,84 грн, перерахований згідно з платіжною інструкцією № В-5310 від 08.08.2024.

Приймаючи оскаржуване рішення, місцевий господарський суд виходив з того, що основна заборгованість у розмірі 91 154 121,99 грн, яка виникла у відповідача за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0534-02041-ПП від 01.01.2024р., який укладено між Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" (ОСП) та Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (користувач) була сплачена відповідачем після звернення позивача до суду з даним позовом, в зв`язку із чим, провадження у справі в частині стягнення основного боргу у розмірі 91 154 121,99 грн закрито судом першої інстанції на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з відсутністю предмета спору. Зважаючи на те, що мало місце прострочення виконання зобов`язання, за висновками суду першої інстанції, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача 5 302 346,61 грн, з яких: 1 668 999,04 грн 3% річних, 3 633 347,57 грн інфляційні втрати.

Відповідач подав до суду заяву про відстрочення виконання рішення суду на 12 місяців, додавши на підтвердження своїх доводів, що під час виконання відповідачем своїх зобов`язань за спірним договором мали місце виняткові обставини, які утворились не внаслідок його власної господарської діяльності та недбалого, нераціонального господарювання, а в силу об`єктивних, незалежних від відповідача обставин, передбачити чи попередити які відповідач був не в змозі, адже їх виникнення не залежало від волі останнього - довідку від 09.12.2024 про суму невиконаних грошових зобов`язань перед АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за виконавчими провадженнями та у справах про банкрутство, довідку від 01.12.2024 про стан дебіторської заборгованості споживачів перед А Т «ДТЕК Дніпровські електромережі», довідку щодо обсягів розподіленої електроенергії споживачам АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за 2021-2023, перелік судових справ за позовами відповідача, які знаходяться на розгляді в господарських судах України, перелік судових справ за позовами відповідача, які знаходяться на розгляді в судах загальної юрисдикції України, детальний перелік виконаних АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" заходів з відновлення об`єктів електричних мереж або їх складових, пошкоджених внаслідок бойових дій з початку введення в Україні воєнного стану. Вищенаведене, за висновком суду першої інстанції стало підставою для часткового задоволення заяви відповідача та відстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області у справі № 904/3483/24 строком на 10 місяців.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погодившись з вказаним рішенням, через систему Електронний суд Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати частково (в частині надання відстрочки на 10 місяців) рішення Господарського суду Донецької області від 19.09.2024 року у справі № 905/821/24 Судові витрати за подачу Апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 року у справі № 904/3483/24 покласти на Акціонерне товариство "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (Код ).

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" в клопотанні про відстрочення виконання рішення суду зазначає, що неналежне виконання умов за договором про надання послуг з передачі електричної енергії виникло в силу об`єктивних, незалежних від відповідача обставин, пов`язаних із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні з 24.02.2022, введенням воєнного стану. Незважаючи на це, відповідач продовжує надавати послуги з розподілу електричної енергії відповідно до тарифів, затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), усуває аварії та докладає усіх зусиль з метою забезпечення безперебійного постачання електричної енергії для життєдіяльності країни, бере участь у відновлювальних роботах по забезпеченню електропостачанням населених пунктів інших областей України, на що спрямовує всі свої матеріальні ресурси, в тому числі і грошові.

Але суд визнав доведеними обставини, що мають значення для справи, без перевірки їх доказами.

Крім того, суд виключною обставиною, що унеможливлює виконання рішення, визнав воєнний стан у країні, що на думку суду неодмінно впливає на спроможність своєчасного ведення розрахунків, обмежує безперешкодне провадження господарської діяльності.

Але, відповідно до ст. 42 Господарського кодексу України …

… наведені заявником обставини не свідчать про неможливість виконання рішення суду у цій справі, а лише відображають поточну господарську діяльність відповідача, що не є обставинами, з якими закон пов`язує можливість відстрочення виконання судового рішення, а обставини, на які посилається відповідач, лише вказують на несприятливість виконання рішення суду для нього у цей час та можливість настання негативних наслідків у зв`язку з цим.

При цьому, фінансове становище відповідача є результатом його власної господарської діяльності, в ході якої відповідач мав планувати свої видатки.

Звертаю увагу на те, що Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду на підставі судової практики: Постанова КГС ВС від 18.02.2020 року № 922/2191/19 та Постанова КГС ВС від 16.01.2020 року № 910/1820/19 роз`яснив окремі питання застосування положень ГПК України, а саме:

Питання про розстрочення (відстрочення) виконання рішення суду повинно вирішуватися з урахуванням балансу інтересів сторін, слугувати досягненню мети виконання судового рішення з максимальним дотриманням співмірності негативних наслідків для боржника з інтересом кредитора.

Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення (відстрочення) виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи і заперечення як Позивача, так і Відповідача

Господарський суд Дніпропетровської області при ухваленні Рішення не взяв до уваги, що Сторони по справі є Учасниками ринку електричної енергії та не надав належної оцінки доводам Позивача.

НЕК «Укренерго» є одним з ключових учасників ринку електроенергії і виконує функції адміністратора комерційного обліку, адміністратора розрахунків, виконує покладені на нього зобов`язання із забезпечення загальнодоступних інтересів (ПСО) у процесі функціонування ринку, а також керує роботою балансуючого ринку електроенергії.

НЕК «Укренерго» забезпечує:

- баланс виробництва і споживання електроенергії і потужності в енергосистемі в режимі реального часу;

- експлуатацію та розвиток магістральних і міждержавних електромереж;

- паралельну роботу енергосистеми України з енергосистемами сусідніх країни;

- технічну можливість експорту/імпорту електроенергії.

16 березня 2022 року в умовах війни, енергосистема України екстрено перейшла на пробну синхронну роботу з європейським енергооб`єднанням країн континентальної Європи ENTSO-E. Для цього Укренерго забезпечила виконання запланованих до 2021 року заходів, визначених у додатку до Угоди про можливість синхронізації енергосистеми України з ENTSO-E, що була підписана 28 червня 2017 року між НЕК «Укренерго» та ENTSO-E.

У грудні 2021 року НКРЕКП сертифікував НЕК «Укренерго» як оператора системи передачі європейського зразка (за моделлю ISO), діяльність якого відповідає вимогам Третього енергетичного пакета ЄС. Зокрема, підтверджено відокремленість НЕК «Укренерго» як оператора системи передачі від усіх видів діяльності, пов`язаних із генерацією або постачанням електроенергії. Отримано позитивний висновок щодо сертифікації від європейського Секретаріату Енергетичного Співтовариства.

В той же час, починаючи з лютого, особливо з осені 2022 по сьогоднішній час, вся енергетична система України знаходиться під постійним ворожим обстрілом. Пошкоджено обладнання у східному, південному, центральному, південно-західному регіонах. У Дніпровському регіоні на одному з енергооб`єктів основне високовольтне обладнання знищено повністю. Особливо гостро питання з енергоживленням стоїть на півдні, сході та Київщині.

Внаслідок чого, по всій Україні були запроваджені аварійні відключення та планові графіки обмежень постачання е/е. Дефіцит в системі зберігається і на даний час.

Про значні руйнування об`єктів критичної інфраструктури Позивача розміщуються на офіційному веб-сайті НЕК «Укренерго», що доступна за мережевим посиланням https://ua.energy та офіційній сторінці в соціальній мережі Facebook, що доступно за посиланням: НЕК "Укренерго" - NPC Ukrenergo | Kyiv | Facebook.

На відновлення пошкоджених об`єктів НЕК «Укренерго» змушене залучати кредитні кошти Світового банку, Європейського банку реконструкції та розвитку, Європейського інвестиційного банку та німецької групи KfW. Відтак, Позивач, також, знаходиться вкрай складних фінансових обставинах.

Окремо звертаємо увагу, що наказом Міністерства енергетики України від 23.02.2023 № 63 (№14496/011) НЕК «Укренерго» віднесено до Переліку підприємств паливно- енергетичного комплексу, які є критично важливими для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період. Виконання функцій, покладених на Позивача, можливо лише за наявності добросовісного виконання іншими учасниками ринку своїх зобов`язань за укладеними між ними та НЕК «Укренерго» договорами.

Відтак, Апелянт і Відповідач знаходяться в рівних умовах під час воєнного стану, і об`єкти інфраструктури Позивача також зазнають значних руйнувань від постійних обстрілів, так само, як і об`єкти Відповідача. То ж виключних підстав для застосування часткового розстрочення виконання рішення не має.

Вважаємо, що впровадження воєнного стану в Україні, не може бути підставою для задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду, так як наслідки, спричинені вторгненням рф в Україну, мають загальний характер та у повній мірі стосуються обох сторін, як відповідача, так і позивача.

Судом не була надана оцінка тому факту, що воєнний стан в Україні збільшує рівень інфляції в економіці. Так, згідно до даних з сайту Міністерства фінансів України (https://index.minfin.com.ua/economy/index/inflation/) вже станом на липень 2022 року індекс інфляції за 2022 рік зріс порівняно з індексом інфляції за 2021 рік на 7 відсотків і становить 118,2% (у 2021 році - 110,0%).

У серпні 2024 року споживча інфляція в річному вимірі (р/р) пришвидшилася до 7,5% з 5,4% у липні. У місячному вимірі ціни зросли на 0,6%. Про це свідчать дані, опубліковані Державною службою статистики України.

Фактичні темпи зростання цін були незначно вищими за траєкторію прогнозу, опубліковану в Інфляційному звіті за липень 2024 року.

Основні прогнозні макропоказникі економічного і соціального розвитку України на 2025-2027 роки (далі - Прогноз) було схвалено постановою Кабінету Міністрів України від 28.06.2024 №780 «Про схвалення основних прогнозних макропоказників економічного і соціального розвитку України на 2025-2027 роки».

Наприкінці жовтня Нацбанк погіршив прогноз інфляції на 2024 рік з 8,5% до 9,7%. Ймовірно, що інфляція за підсумками цього року все ж перевищить 10% (за підсумками жовтня-2024 інфляція у річному обчисленні вже досягла 9,7%), але вже наступного року за прогнозами інфляція очікується на рівні 7%.

Ураховуючи, що суд відстрочив виконання рішення на 10 місяців, Позивач отримає належні йому гроші за судовим рішенням вже значно знеціненими.

Крім того, Відповідач не навів жодних доказів, які б свідчили про відсутність у нього на банківських рахунках коштів і майна, на яке можливо було б звернути стягнення.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

24.01.2025р. в системі «Електроний суд» зареєстровано відзив ПрАТ «НЕК «Укренерго» на апеляційну скаргу за текстом якого, відповідач вважає, що суд першої інстанції об`єктивно оцінивши даний випадок, прийняв до уваги зазначені відповідачем підстави для відстрочення виконання рішення суду, надаючи оцінку всім обставинам справи в їх сукупності, враховуючи інтереси обох сторін, виходячи із загальних засад, встановлених у статті 3 Цивільного кодексу України, а саме: справедливості, добросовісності та розумності, приймаючи до уваги, що:

Основний борг у даній справі є погашеним відповідачем у добровільному порядку та в повному обсязі; залишок заборгованості, про відстрочення якої судом вирішувалося питання, складається виключно з інфляційних втрат та 3% річних, що підлягають стягненню з відповідача;

Факт повного погашення відповідачем під час судового розгляду справи основного боргу суд оцінив як прояв добросовісної поведінки по відношенню до своїх договірних зобов`язань у підприємницьких взаємовідносинах із позивачем;

Діяльність енергетичної інфраструктури відповідача є надзвичайно важливою для держави, що вбачається на прикладі як минулого, так і поточного років, які характеризуються масованими атаками військовим агресором - РФ на енергетичні об`єкти країни. За загальнодоступною інформацією з офіційних джерел наміри РФ й надалі продовжувати ураження енергетичних об`єктів не змінилися, опалювальний період 2024-2025 років прогнозується бути не менш складним за минулий - 2023-2024 років. Тому, необхідність забезпечення безперебійної роботи енергетичної системи відповідача в умовах воєнного стану є очевидною;

Суд обґрунтовано прийняв до уваги той очевидний факт, що основним джерелом доходів відповідача є споживачі, здебільшого населення Дніпропетровської області, яка піддається більш регулярним та масованим ворожим обстрілам, порівняно з більшістю інших регіонів України;

На півдні та на сході Дніпропетровська область межує з окупованими територіями, з яких щодня ведеться артилерійський обстріл, який наносить суттєву шкоду як населенню Дніпропетровської області (споживачам), так і безпосередньо енергетичній інфраструктурі. Рівень шкоди та збитків від щоденних артилерійських обстрілів не є співмірним з рівнем шкоди він ураження іншими видами озброєння;

Заявлене відповідачем клопотання про відстрочення виконання рішення суд розглянув, як таке, що направлене на фактичне та повне виконання рішення суду, а дії відповідача підтверджують, що він не ухиляється від виконання свого обов`язку перед позивачем, визнає наявність заборгованості, але просив суд під час вирішення питання про відстрочення врахувати його матеріальні інтереси та фінансовий стан;

Суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що відповідачем доведено наявність обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення по даній справі.

Саме вказані вище обставини зумовлюють такий високий рівень заборгованості споживачів перед АТ "ДТЕК "Дніпровські електромережі", яка станом на 01.11.2024 складає 658 368 169,95 грн., що підтверджується довідкою відповідача. Так, сума невиконаних перед АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" грошових зобов`язань за виконавчими провадженнями та у справах про банкрутство станом на 01.11.2024 становить 739 295 942,96 грн. При цьому, у випадку своєчасної оплати послуг відповідача його контрагентами, він мав би змогу своєчасно здійснювати розрахунки з позивачем.

Як зазначав відповідач, залишок заборгованості, який складається з інфляційних втрат та 3% річних відповідач планує погасити після отримання коштів від виконання судових рішень по справам, які зараз перебувають на розгляді в судах, а саме: загальна сума заборгованості у справах, що перебувають на розгляді господарських судів, становить 23 923 435,57 грн.; загальна сума заборгованості у справах, що перебувають на розгляді судів цивільної юрисдикції, становить 19 169 761,62 грн.

Враховуючи заперечення позивача та його посилання на загальнодержавне стратегічне значення його підприємства, а також ураження 50% об`єктів енергосистеми, більшість з яких перебуває на балансі позивача, суд врахував той факт, що частина Дніпропетровської області межує з окупованими територіями, знаходиться в зоні артилерійського ураження, що свідчить про очевидну нерівність становища, як споживачів послуг - населення Дніпропетровської області, так і рівня ураження енергетичної інфраструктури у Дніпропетровській області, порівняно з такими ж показниками на загальнодержавному рівні.

Отже, при винесенні оскаржуваного рішення, судом було враховано обставини, що підтверджують неможливість негайного повного виконання рішення суду відповідачем.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Згідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 06.01.2025 у даній справі визначена колегія суддів у складі: головуючий, доповідач суддя Дармін М.О., судді: Чус О.В., Кощеєв І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.01.2025р. витребувано у Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи/копії матеріалів справи №904/3483/24. Розгляд питання про залишення апеляційної скарги без руху, про повернення апеляційної скарги, відмову у відкритті апеляційного провадження або про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24 (суддя Мілєва І.В.) відкладено до надходження матеріалів оскарження до суду апеляційної інстанції.

17.01.2025р. матеріали справи № 904/3483/24 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 22.01.2025 Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24. Розгляд справи призначити у судовому засіданні на 15.07.2025 об 11:00 годин.

Представник позивача, належним чином сповіщений про дату, час і місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надав. Оскільки явка сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалася, колегія суду вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами.

15.07.2025 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

Позивач зазначає, що заявою приєднання до договору про надання послуг з передачі електричної енергії (а.с. 19) АТ "ДТЕК Дніпровські Електромережі" засвідчило приєднання та підтвердило згоду на автоматизовану обробку його персональних даних згідно з чинним законодавством та можливу їх передачу третім особам, які мають право на отримання цих даних згідно з чинним законодавством, а також підтвердив ознайомлення з текстом договору. На виконання вимог постанови НКРЕКП від 29.09.2023 № 1763 НЕК «Укренерго» забезпечило укладення з користувачами системи передачі договору про надання послуг з передачі електричної енергії шляхом приєднання за спрощеною процедурою та направило на адресу АТ "ДТЕК Дніпровські Електромережі" Повідомлення про приєднання до договору про надання послуг з передачі електричної енергії № 01/59831 від 08.11.2023 (а.с. 18), яким проінформувало користувача про приєднання до умов договору про надання послуг з передачі електричної енергії (далі договір). Ідентифікатор договору № 0534-02041-ПП; дата акцептування 01.01.2024. Вказаний договір є публічним та укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 ЦК України та розміщений на офіційному сайті НЕК «Укренерго» за мережевим посиланням: https://ua.energy/uchasnikam_rinku/reyestratsiya-uchasnykivrynku/dogovory/. З моменту акцептування заяви-приєднання до договору в порядку встановленому Кодексом системи передачі (далі КСП), Користувач набуває всіх прав та зобов`язань за договором і несе відповідальність за їх невиконання (неналежне виконання) згідно з умовами договору, КСП та чинним законодавством України.

Таким чином, 01.01.2024 між Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" (ОСП) та Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (користувач) було укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 0534-02041-ПП (далі - договір).

Цей договір про надання послуг з передачі електричної енергії (далі - договір) є публічним договором приєднання та встановлює порядок і умови надання послуг з передачі електричної енергії користувачам системи передачі (далі - Користувач). Цей Договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання Користувача до умов цього Договору згідно з заявою-приєднання, що є додатком 1 до цього договору (п. 1.1. договору).

За цим договором ОСП безперервно надає послугу з передачі електричної енергії (далі - послуга), а користувач зобов`язується здійснювати оплату за Послугу відповідно до умов цього договору. Послуга, яка надається за цим договором згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДК 016:2010), має код: 35.12 (п. 2.1. договору).

Планова та/або фактична вартість Послуги визначається на підставі діючого на момент надання Послуги тарифу на послуги з передачі електричної енергії та/або ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру та планового та/або фактичного обсягу Послуги в розрахунковому періоді. На вартість Послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України. Тариф на послуги з передачі електричної енергії встановлюється НКРЕКП відповідно до затвердженої ним методики (порядку) та оприлюднюється ОСП на офіційному вебсаиті https://ua.energy/. Ставка плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру оприлюднюється ОСП на офіційному вебсайті в євро/МВт*год. Крім цього, ОСП щомісяця оприлюднює на офіційному вебсайті ставку плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру у грн/МВт*год не пізніше 03 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, у випадку її затвердження. Конвертація величини ставки здійснюється щомісяця за середньомісячним курсом гривні до євро, установленим Національним банком України, за розрахунковий період надання послуги. До моменту підтвердження ENTSO-E нового рівня ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру на відповідний період ОСП має право застосовувати рівень ставки, що була розрахована та застосовувалася у попередньому періоді. Сторони здійснять фінансове врегулювання розрахунків не пізніше, ніж через один місяць після підтвердження ENTSO-E нової ставки плати за послуги з передачі електричної енергії до/з країн периметру. ОСП зобов`язаний повідомити Користувача у спосіб, визначений цим Договором, про новий рівень ставки та спосіб донарахування різниці протягом 14 календарних днів після її підтвердження ENTSO-E. Користувач зобов`язаний протягом 3 робочих днів у спосіб, визначений цим Договором, підтвердити ОСП отримання цієї інформації (п. 4.1. договору).

Ціна цього договору визначається як сума нарахованої фактичної вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком за календарний рік (п. 4.3. договору).

Для розрахунків за цим договором використовується плановий і фактичний обсяги Послуги. Плановий обсяг Послуги визначається відповідно до розділу XI КСП на підставі даних Адміністратора комерційного обліку (далі - АКО) за кожну відповідну декаду розрахункового періоду. Плановий обсяг послуги формується без урахування даних щодо обсягів експорту та/або імпорту електричної енергії. Фактичний обсяг Послуги в розрахунковому періоді визначається відповідно до розділу XI КСП (п. 5.1. договору).

Розрахунковим періодом за цим Договором є 1 календарний місяць (п. 6.1. договору).

Відповідно до п. 6.2. договору користувач здійснює поетапну оплату планової вартості Послуги за кожну декаду розрахункового періоду згідно із такою системою платежів і розрахунків:

1 платіж-до 18 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в першій декаді розрахункового періоду;

2 платіж -до 28 числа розрахункового періоду в розмірі планової вартості послуги, наданої в другій декаді розрахункового періоду;

3 платіж - до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, в розмірі планової вартості послуги, наданої в третій декаді розрахункового періоду.

Плановий обсяг послуги, що використовується для розрахунку планової вартості послуги, визначається на підставі даних АКО за кожну декаду розрахункового періоду.

Користувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг послуги до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів приймання-передачі послуги, наданих ОСП або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронній формі. Вартість наданої послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачу до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за наступною версією даних комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в Системі управління ринком, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплату вартості Послуги після коригування обсягів та вартості Послуг Користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта приймання-передачі Послуги (включно) або Акт приймання-передачі Послуги щодо проведення донарахувань в минулих періодах (включно). Акти приймання-передачі Послуги та акти коригування до актів приймання-передачі Послуги та рахунки у відповідному розрахунковому періоді ОСП направляє Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає Користувачу два примірники Акта приймання-передачі Послуги та/або акта коригування до актів приймання-передачі Послуги в паперовій формі, підписані власноручним підписом зі свого боку. Користувач здійснює підписання актів приймання-передачі Послуги та актів коригування до актів приймання-передачі Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 робочих днів з дня їх отримання Користувачем (п. 6.4. договору).

У разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий період актом приймання-передачі Послуги Користувач має право оскаржити зазначені в акті приймання-передачі Послуги вартість та/або фактичний обсяг Послуги шляхом направлення ОСП (АКО) та ППКО повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє Користувача від платіжного зобов`язання у встановлений цим Договором термін. Якщо Користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5 робочих днів з дня отримання акта приймання-передачі Послуги, то вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей. У разі підтвердження розбіжностей ППКО надає АКО актуальні дані для здійснення врегулювання. Врегулювання розбіжностей здійснюється в терміни та відповідно до вимог Правил врегулювання (Додаток 10 до Правил ринку). Результати зміни обсягів наданої Послуги відображаються в Акті коригування (п. 6.5. договору).

За внесення платежів, передбачених цим Договором, з порушенням термінів Користувач сплачує пеню у розмірі 0,1 % (але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня) від суми простроченого платежу за кожен день прострочення. Пеня нараховується до повного виконання Користувачем своїх зобов`язань щодо оплати заборгованості. За прострочення Користувачем термінів розрахунку оплати фактичної вартості послуги понад 30 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від суми простроченого платежу. У разі виникнення від`ємної різниці між фактичною вартістю послуги в розрахунковому періоді та сумою планових платежів, виставлених в цьому ж розрахунковому періоді, на таку різницю пеня не нараховується. Розрахунок штрафних санкцій, зокрема пені може бути проведений за результатами розрахункового періоду, тобто після формування Акта приймання-передачі послуг. Оплата пені здійснюється за окремим рахунком. Рахунок підлягає оплаті протягом 3 робочих днів від дати отримання. У разі якщо фактичний обсяг оплати Користувачем Послуги перевищує суму нарахованої вартості послуг по цьому договору, ОСП (за заявою Користувача) протягом 5 робочих днів з дня отримання заяви повертає Користувачу надлишок коштів або самостійно враховує їх як оплату послуги наступних розрахункових періодів (у випадку відсутності заяви Користувача про повернення надлишку коштів). За наявності заборгованості за цим договором кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном її виникнення. При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів може бути зарахований в оплату пені та штрафних санкцій за наявності письмової згоди користувача (п. 6.6. договору).

Розрахунки за цим договором здійснюються в національній валюті України у безготівковій формі на банківські рахунки сторін, що зазначені в цьому договорі (п. 6.7. договору).

Позивач зазначає, що на виконання умов договору у період з січня 2024 року по червень 2024 року відповідачу було надано послуги з передачі електричної енергії, що підтверджується актами приймання передачі послуги:

- № ПРА-0001558 від 31.01.2024 про надання у січні 2024 року послуг на суму 76 339 073,86 грн з ПДВ (а.с. 24);

- № ПРА-0002054 від 29.02.2024 про надання у лютому 2024 року послуг на суму 69 043 702,30 грн з ПДВ (а.с. 25);

- № ПРА-0002625 від 31.03.2024 про надання у березні 2024 року послуг на суму 54 778 671,62 грн з ПДВ (а.с. 27);

- № ПРА-0003145 від 30.04.2024 про надання у квітні 2024 року послуг на суму 38 237 432,27 грн з ПДВ (а.с. 26);

- № ПРА-0003661 від 31.05.2024 про надання у травні 2024 року послуг на суму 26 364 604,98 грн з ПДВ (а.с. 23);

- № ПРА-0004181 від 30.06.2024 про надання у червні 2024 року послуг на суму 27 536 097,72 грн з ПДВ (а.с. 22) та акти коригування:

- № ПРА_К-0003831 від 30.05.2024, відповідно до якого вартість та обсяг послуги за актом № ПРА-0001558 від 31.01.2024 зменшено на 432 979,38 грн (а.с. 49);

- № ПРА_К-0004498 від 13.06.2024, відповідно до якого вартість та обсяг послуги за актом № ПРА-0002054 від 29.02.2024 зменшено на 3 578 979,18 грн (а.с. 50);

- № ПРА_К-0005256 від 25.06.2024, відповідно до якого вартість та обсяг послуги за актом № ПРА-0002625 від 31.03.2024 зменшено на 20 050,34 грн (а.с. 52);

- № ПРА_К-0005901 від 04.07.2024, відповідно до якого вартість та обсяг послуги за актом № ПРА-0003145 від 30.04.2024 зменшено на 3 622 362,94 грн (а.с. 51);

- № ПРА_К-0006408 від 09.07.2024, відповідно до якого вартість та обсяг послуги за актом № ПРА-0003661 від 31.05.2024 збільшено на 79 155,47 грн (а.с. 48).

Позивач зазначає, що у відповідності до п. 6.4. договору вказані акти складено та направлено відповідачу за допомогою Сервісу «Аскод-онлайн» - сервісу електронного документообігу (до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно)). Підписанням вказаних актів за період з січня 2024 року по липень 2024 року сторони підтвердили факт належного надання ОСП послуги користувачу, відповідно до умов договору. Крім цього, підписанням цих актів користувач підтвердив, що не має претензій до ОСП стосовно наданої послуги за розрахункові періоди. Відповідачу виставлялись рахунки щодо поетапної оплати планової вартості послуги за кожну декаду розрахункового періоду (а.с. 29-47, 53-58), однак, відповідач в порушення умов договору за надані у період з січня 2024 року по липень 2024 року послуги сплатив частково 193 570 244,39 грн, у зв`язку із чим у нього виникла заборгованість перед позивачем у розмірі 91 154 121,99 грн.

Позивач зазначає, що з метою досудового врегулювання спору направив відповідачу претензії № 01/17228 від 21.03.2024 (а.с. 60-61), № 01/23153 від 18.04.2024 (а.с. 64-65) та № 01/44187 від 18.07.2024 (а.с. 62-63), в яких вимагав сплатити заборгованість, але відповідач заборгованість не сплатив, що і стало причиною звернення до суду.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст. 626 Цивільного кодексу України).

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (ч.1 ст. 901 Цивільного кодексу України).

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 Цивільного кодексу України).

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України).

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ч. 1 ст. 599 Цивільного кодексу України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 Цивільного кодексу України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Відповідач у своєму відзиві та клопотанні від 11.11.2024 зазначив, що сплатив заборгованість в повному обсязі, на підтвердження чого надав платіжні інструкції:

- № 3599455 від 08.08.2024 про сплату позивачу 6 430 199,38 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за березень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 131);

- № 3680607 від 08.10.2024 про сплату позивачу 6 507 750,53 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за червень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 131);

- № 3599454 від 08.08.2024 про сплату позивачу 5 000 000,00 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за квітень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 131);

- № 3680606 від 08.10.2024 про сплату позивачу 10 181 188,47 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за травень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 131);

- № 3608137 від 16.08.2024 про сплату позивачу 10 000 000,00 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за квітень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 132);

- № 3624658 від 30.08.2024 про сплату позивачу 10 911 215,66 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за квітень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 132);

- № 3645109 від 18.09.2024 про сплату позивачу 2 653 907,84 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за квітень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 132);

- № 3635896 від 06.09.2024 про сплату позивачу 9 677 089,42 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за квітень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 132);

- № 3667638 від 27.09.2024 про сплату позивачу 8 917 224,52 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за травень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 133);

- № 3645108 від 18.09.2024 про сплату позивачу 6 925 806,77 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за травень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 133);

- № 3691635 від 18.10.2024 про сплату позивачу 16 688 938,00 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за червень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 154);

- № 3701615 від 28.10.2024 про сплату позивачу 804 008,87 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за червень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 154);

- № 3701616 від 28.10.2024 про сплату позивачу 13 329 978,45 грн, з призначенням платежу: «за послугу з передачі е/е, за липень 2024, зг. дог.№ 0534-02041-ПП від 01.01.2024» (а.с. 155).

Також 11.11.2024 позивач подав клопотання про закриття провадження у справі, в якому зазначив, що за час проведення підготовчого провадження у даній справі сума заборгованості змінилась (враховуючи оплату заборгованості відповідачем за період з січня 2024 року по червень 2024 року), у зв`язку із чим позивач просить суд закрити провадження у частині стягнення заборгованості за послуги з передачі електричної енергії за період з січня 2024 року по червень 2024 року на суму 91 154 121,99 грн.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга підлягає задоволенню в силу наступного:

З урахуванням доводів і вимог апеляційної скарги, в порядку частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України ,колегією суддів не перевіряється правильність висновків суду першої інстанцїі в частині неоспорюваних сторонами обставин справи відносно того, що основна заборгованість у розмірі 91 154 121,99 грн, яка виникла у відповідача за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0534-02041-ПП від 01.01.2024р., який укладено між Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" (ОСП) та Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (користувач) була сплачена відповідачем після звернення позивача до суду з даним позовом, в зв`язку із чим, провадження у справі в частині стягнення основного боргу у розмірі 91 154 121,99 грн закрито судом першої інстанції на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з відсутністю предмета спору. Зважаючи на те, що мало місце прострочення виконання зобов`язання, за висновками суду першої інстанції, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача 5 302 346,61 грн, з яких: 1 668 999,04 грн 3% річних, 3 633 347,57 грн інфляційні втрати.

Колегія суддів констатує, що предметом апеляційного оскарження є рішення суду першої інстанції в частині висновків суду першої інстанції щодо часткового задоволення заяви відповідача та відстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області у справі № 904/3483/24 строком на 10 місяців.

Колегія суддів зауважує, що згідно з існуючим науковим підходом, обґрунтованим є судове рішення, якщо воно ухвалене судом на підставі обставин у судовій справі, які повно і всебічно з`ясовані на основі доказів, що були досліджені судом. Вмотивованим є судове рішення, в якому належним чином зазначені підстави, на яких воно ґрунтується. Під умотивованістю розуміється повне і всебічне відображення в рішенні суду мотивів, якими він керувався при ухваленні свого рішення, при оцінюванні доказів для встановлення наявності або відсутності обставин, на які сторони посилалися як на підґрунтя своїх вимог і заперечень, із зазначенням, чому певні докази були взяті до уваги або відхилені, й віддзеркалення мотивів щодо позиції суду при застосуванні норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, мотивованість є обов`язковою вимогою, відмінною від вимоги щодо обґрунтованості судового рішення. Причому мотивованість судового рішення це відображення всіх мотивів та обґрунтувань судового рішення у його змісті, тобто фактично «мотивованість» та «обґрунтованість» судового рішення є двома взаємопов`язаними вимогами, які співвідносяться, як форма (спосіб зовнішнього відображення) та зміст.

Отже, мотивованість судового рішення є свідченням того, що:

- доводи та міркування сторін (учасників) судового процесу були належним чином оцінені та враховані або відхилені судом на підставі конкретно визначених мотивів;

- усім зібраним у справі доказам (зібраним судом або поданим учасникам справи) було надано належну правову оцінку; надано обґрунтування прийняття (врахування) та відхилення кожного доказу;

- наведені норми права, якими урегульовані спірні правовідносини, з наданням обґрунтування того, чому ті чи інші правові норми мають бути застосовані у конкретній спірній ситуації, враховуючи попередні два пункти.

Визначаючи ознаки (критерії) мотивованого судового рішення, необхідно врахувати, що процесуальний закон ставить окремі вимоги до рішень суду першої інстанції.

Так, відповідно до частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України, у мотивувальній частині рішення зазначаються:

1) перелік обставин, які є предметом доказування у справі;

2) перелік доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі;

3) висновок суду про те, яка обставина, що є предметом доказування у справі, визнається судом встановленою або спростованою з огляду на більшу вірогідність відповідних доказів;

4) мотиви визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі;

5) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику;

Таким чином, з урахуванням частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України умотивованість судового рішення суду першої інстанції є результатом:

- оцінки доказів (їх врахування або відхилення), що в свою чергу дозволяють суду встановити обставини та зміст спірних правовідносин;

- оцінки аргументів, наведених учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, у тому числі аргументів за фактом наявності порушення та суб`єкта правопорушення, права чи інтересу, за захистом якого звернувся позивач до суду, а також відповідності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень вимогам ч. 2 ст. 2 цього Кодексу;

- тлумачення судом норм права, на які посилаються сторони або які суд вважає за необхідне застосувати у справі.

Для встановлення конкретних ознак (критеріїв) мотивованості судового рішення, необхідно звернутися до аналізу практики національних судів та Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Згідно з уже розробленими теоретичними підходами, зробленими на основі аналізу прецедентної практики ЄСПЛ, існують такі критерії мотивованості судового рішення: 1) у рішенні вмотивовано питання факту та права, проте обсяг умотивування може відрізнятися залежно від характеру рішення та обставин справи; 2) у рішенні містяться відповіді на головні аргументи сторін; 3) у рішенні чітко та доступно зазначені доводи і мотиви, на підставі яких обґрунтовано позицію суду, що дає змогу стороні правильно аргументувати апеляційну або касаційну скаргу; 4) рішення є підтвердженням того, що сторони були почуті судом; 5) рішення є результатом неупередженого вивчення судом зауважень, доводів та доказів, що представлені сторонами; 6) у рішенні обґрунтовано дії суду щодо вибору аргументів та прийняття доказів сторін.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, серед іншого (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також звертає увагу на те, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Дійсно, низка рішень ЄСПЛ містить та розвиває такий підхід до обґрунтованості судових рішень.

Наприклад, у справі «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89) ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99; від 27 вересня 2001 р., пункт 30). Разом з тим, у рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», заява серія A № 303-A; від 9 грудня 1994 р.; пункт 29).

У іншому рішенні, зокрема, у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) зазначено, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.).

Отже, у рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

У національній судовій практиці також чимало уваги приділяється питанню мотивованості судового рішення. Так, загальні вимоги до змісту судового рішення викладені у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14. Згідно з п. п. 11 та 12 постанови у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог; встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях; у мотивувальній частині кожного рішення має бути наведено також посилання на закон та інші нормативно-правові акти матеріального права (назва, стаття, її частина, абзац, пункт, підпункт закону), у відповідних випадках на норми Конституції України, на підставі яких визначено права та обов`язки сторін у спірних правовідносинах, посилання на Конвенцію та рішення Європейського суду з прав людини.

Крім того, важливою ознакою мотивованості судового рішення є обґрунтованість посилань на відповідні правові норми, включаючи рішення ЄСПЛ. Це означає, що посилання на практику ЄСПЛ є: належним (предмет конвенційних норм відповідає природі відносин у конкретній ситуації судового розгляду); релевантним обставинам справи; правильним (тобто без перекручування змісту конвенційних норм); виправданим та пропорційним (стан законодавства щодо певної ситуації дозволяє та/або потребує застосування конвенційних положень).

Ухвалення судового рішення, яке не відповідає умовам мотивованості (обґрунтованості), тягне за собою ряд негативних наслідків, як для учасників справи, так і для суду, який прийняв таке рішення. Зокрема, для учасників справи постановлення немотивованого (не достатньо мотивованого) рішення означає, що доводи та аргументи, а також надані для доведення певних обставин справи докази, не були почуті та належним чином оцінені судом, що у свою чергу, може призвести до прийняття неправосудного рішення, а у перспективі до свавілля судової влади.

Крім того, у судовій практиці непоодинокими є випадки скасування судами вищих інстанцій судових рішень внаслідок їх неналежної мотивованості.

Обґрунтування або пошук мотивів в юридичних процесуальних документах це складна розумова діяльність, яка полягає у якісному логічному структуруванні власної правової позиції, шляхом опрацювання пов`язаного з цим масиву інформації (положень актів законодавства, судової практики, в тому числі, іноземних судів, доктринальних підходів тощо) з метою пошуку як відповіді на головні запитання для підтвердження своєї позиції, так і переконання у ній інших зацікавлених суб`єктів. Такий процес дозволяє особі об`єктивувати (продемонструвати собі та іншим) власне суб`єктивне бачення того чи іншого юридичного підходу, факту, процесу тощо.

Мотивованість судового рішення забезпечує: 1) реалізацію засадничих принципів правосуддя, включаючи принцип верховенства права, змагальності учасників справи, офіційності з`ясування обставин справи та ін.; 2) дотримання основоположних прав та інтересів людини та громадянина у сфері правосуддя; 3) можливість здійснення судового контролю за законністю та обґрунтованістю рішень судів попередніх інстанцій; 4) можливість здійснення громадського контролю за якістю судових рішень, проведення їх моніторингу та суспільного обговорення; 5) захист людини та громадянина, інших учасників правовідносин від свавілля судової влади.

Відсутність належної мотивованості судового рішення може призвести до настання наступних негативних наслідків: 1) для учасників справи: порушення права на справедливе і неупереджене вирішення спору та прийняття, відповідно, правосудного рішення; недотримання конституційних принципів правосуддя; 2) для судді: скасування його рішення судом вищої інстанції або встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні конкретної справи судом; застосування до судді заходів дисциплінарного стягнення; зниження недовіри до судової системи зі сторони суспільства.

Ознаками (критеріями) мотивованого судового рішення є:

1) дотримано чітку структурованість рішення, послідовність викладення обставин справи, доводів учасників, доказів та норм права, на які вони посилаються, та з урахуванням яких встановлені дійсні обставини справи,

2) мотивувальна частина містить усі складові елементи визначені процесуальним законодавством з урахуванням судової інстанції (обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин; докази, мотивована оцінка кожного аргументу; норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування тощо); 3) у мотивувальній частині зазначено правове обґрунтування висновків суду з посиланням на конкретні докази, прийняті судом; 4) резолютивна частина містить висновки, які логічно слідують з мотивів, описаних у мотивувальній частині, є чітко сформульованими відносно кожної позовної вимоги (вимоги апеляційної чи касаційної скарги).

Колегія суддів враховує, що, як вбачається зі змісту описової частини оспорюваного судового рішення, ухвалою від 16.08.2024р. місцевий господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначив підготовче засідання на 02.09.2024р. і

Пунктами 4,6 резолютивної частини ухвали суду першої інстанції від 16.08.2024р. запропоновано учасникам справи подати до суду:

відповідачу:

- відзив на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі за правилами статті 165 Господарського процесуального кодексу України;

- заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими ч. 3 - 6 статті 165 та ст. 167 Господарського процесуального кодексу України;

сторонам:

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

6. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170 Господарського процесуального кодексу України.

17.10.2024 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву.

22.10.2024 позивач подав до суду відповідь на відзив.

11.11.2024 відповідач подав до суду клопотання, в якому зазначив, що до відзиву на позов відповідач долучив докази часткової оплати основного боргу за спірним договором на суму 77 204 382,59 грн. Після подання відзиву на позов відповідачем було перераховано позивачеві ще 31 122 925,32 грн. Тобто, станом на 11.11.2024 відповідач перерахував на рахунок позивача 108 327 307,91 грн, що на 17 173 185,92 грн більше, аніж заявлено до стягнення у даній справі.

В підготовче засідання 11.11.2024 з`явився представник відповідача, представник позивача не з`явився.

Суд ухвалою від 11.11.2024 відклав підготовче засідання на 25.11.2024.

11.11.2024 позивач подав клопотання про закриття провадження у справі в частині стягнення основного боргу.

В підготовче засідання 25.11.2024 з`явились представники позивача та відповідача. 25.11.2024 представник позивача заявив усне клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду першої інстанції від 25.11.2024р., суд першої інстанції закрив підготовче провадження та призначив справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 11.12.2024. Постановив провести судове засідання у справі № 904/3483/24 з Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

11.12.2024 відповідач подав до суду заяву про відстрочення виконання рішення суду на 12 місяців.

У судове засідання 11.12.2024 з`явились представники позивача та відповідача.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів констатує, що відповідач, який був належним про рух справи і наділений судом першої інстанції усіма необхдіними процесуальними правами, своїм правом на подання клопотання про відстрочення виконання судового рішення скориствася в день розгляду справи по суті, а суд першої інстанції в цей же день проголосив оспорюване судове рішення.

За текстом протоколу судового засідання від 11.12.2024р. в 15:22:05 представник позивача надав свої усні заперечення на заяву відповідача про відстрочення виконання судового рішення і в 15:23:46 суд першої інстанції перейшов до дослідження доказів у справі.

Колегія суддів констатує, що зміст мотивувальної частини оспорюваного судогового рішення не містить в собі викладення позиції позивача щодо заявленного клопотання про відстрочення виконання судового рішення, підстав, з яких воно не було враховано судом першої інстанції, а загальний висновок суду першої інстанції щодо задоволення заявленного клопотання зводиться до цитування переліку доданих до клопотання документів, переліку норм права, які регулюють порядок надання відстрочки та того, що «… господарський суд врахував матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, факт військової агресії російської федерації проти України, тощо.

Суд вбачає підстави для часткового задоволення заяви відповідача та відстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області у справі № 904/3483/24 строком на 10 місяців…».

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів виснує, що зміст мотивуальної частини оспорюваного судового рішення в частині часткового задоволення заяви відповідача та відстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області у справі № 904/3483/24 строком на 10 місяців є невмотивованим в розумінні пунктів 1-5 частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України.не відповідає вимогам частини

В постанові від 18 липня 2018 року у справі № 758/824/17 Верховний Суд, не погоджуючись із вмотивуванням постанови суду апеляційної інстанції, посилаючись на те, що апеляційний суд не здійснив юридичної оцінки всіх фактичних обставин справи та доводів позивачів, обмежився лише формальними висновками про те, що позивачі не подали до суду доказів на підтвердження позовних вимог, оскаржувану постанову скасував, а справу передав на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Вищенаведене дозволяє колегії суддів прийняти як такі, що відповідають фактичним обставинам справи твердження апелянта про те, що : « … АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" в клопотанні про відстрочення виконання рішення суду зазначає, що неналежне виконання умов за договором про надання послуг з передачі електричної енергії виникло в силу об`єктивних, незалежних від відповідача обставин, пов`язаних із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні з 24.02.2022, введенням воєнного стану. Незважаючи на це, відповідач продовжує надавати послуги з розподілу електричної енергії відповідно до тарифів, затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), усуває аварії та докладає усіх зусиль з метою забезпечення безперебійного постачання електричної енергії для життєдіяльності країни, бере участь у відновлювальних роботах по забезпеченню електропостачанням населених пунктів інших областей України, на що спрямовує всі свої матеріальні ресурси, в тому числі і грошові.

Але суд визнав доведеними обставини, що мають значення для справи, без перевірки їх доказами.

Крім того, суд виключною обставиною, що унеможливлює виконання рішення, визнав воєнний стан у країні, що на думку суду неодмінно впливає на спроможність своєчасного ведення розрахунків, обмежує безперешкодне провадження господарської діяльності.

Але, відповідно до ст. 42 Господарського кодексу України …

… наведені заявником обставини не свідчать про неможливість виконання рішення суду у цій справі, а лише відображають поточну господарську діяльність відповідача, що не є обставинами, з якими закон пов`язує можливість відстрочення виконання судового рішення, а обставини, на які посилається відповідач, лише вказують на несприятливість виконання рішення суду для нього у цей час та можливість настання негативних наслідків у зв`язку з цим.

При цьому, фінансове становище відповідача є результатом його власної господарської діяльності, в ході якої відповідач мав планувати свої видатки.

Звертаю увагу на те, що Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду на підставі судової практики: Постанова КГС ВС від 18.02.2020 року № 922/2191/19 та Постанова КГС ВС від 16.01.2020 року № 910/1820/19 роз`яснив окремі питання застосування положень ГПК України, а саме:

Питання про розстрочення (відстрочення) виконання рішення суду повинно вирішуватися з урахуванням балансу інтересів сторін, слугувати досягненню мети виконання судового рішення з максимальним дотриманням співмірності негативних наслідків для боржника з інтересом кредитора.

Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення (відстрочення) виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи і заперечення як Позивача, так і Відповідача

Господарський суд Дніпропетровської області при ухваленні Рішення не взяв до уваги, що Сторони по справі є Учасниками ринку електричної енергії та не надав належної оцінки доводам Позивача.

НЕК «Укренерго» є одним з ключових учасників ринку електроенергії і виконує функції адміністратора комерційного обліку, адміністратора розрахунків, виконує покладені на нього зобов`язання із забезпечення загальнодоступних інтересів (ПСО) у процесі функціонування ринку, а також керує роботою балансуючого ринку електроенергії.

НЕК «Укренерго» забезпечує:

- баланс виробництва і споживання електроенергії і потужності в енергосистемі в режимі реального часу;

- експлуатацію та розвиток магістральних і міждержавних електромереж;

- паралельну роботу енергосистеми України з енергосистемами сусідніх країни;

- технічну можливість експорту/імпорту електроенергії.

16 березня 2022 року в умовах війни, енергосистема України екстрено перейшла на пробну синхронну роботу з європейським енергооб`єднанням країн континентальної Європи ENTSO-E. Для цього Укренерго забезпечила виконання запланованих до 2021 року заходів, визначених у додатку до Угоди про можливість синхронізації енергосистеми України з ENTSO-E, що була підписана 28 червня 2017 року між НЕК «Укренерго» та ENTSO-E.

У грудні 2021 року НКРЕКП сертифікував НЕК «Укренерго» як оператора системи передачі європейського зразка (за моделлю ISO), діяльність якого відповідає вимогам Третього енергетичного пакета ЄС. Зокрема, підтверджено відокремленість НЕК «Укренерго» як оператора системи передачі від усіх видів діяльності, пов`язаних із генерацією або постачанням електроенергії. Отримано позитивний висновок щодо сертифікації від європейського Секретаріату Енергетичного Співтовариства.

В той же час, починаючи з лютого, особливо з осені 2022 по сьогоднішній час, вся енергетична система України знаходиться під постійним ворожим обстрілом. Пошкоджено обладнання у східному, південному, центральному, південно-західному регіонах. У Дніпровському регіоні на одному з енергооб`єктів основне високовольтне обладнання знищено повністю. Особливо гостро питання з енергоживленням стоїть на півдні, сході та Київщині.

Внаслідок чого, по всій Україні були запроваджені аварійні відключення та планові графіки обмежень постачання е/е. Дефіцит в системі зберігається і на даний час.

Про значні руйнування об`єктів критичної інфраструктури Позивача розміщуються на офіційному веб-сайті НЕК «Укренерго», що доступна за мережевим посиланням https://ua.energy та офіційній сторінці в соціальній мережі Facebook, що доступно за посиланням: НЕК "Укренерго" - NPC Ukrenergo | Kyiv | Facebook.

На відновлення пошкоджених об`єктів НЕК «Укренерго» змушене залучати кредитні кошти Світового банку, Європейського банку реконструкції та розвитку, Європейського інвестиційного банку та німецької групи KfW. Відтак, Позивач, також, знаходиться вкрай складних фінансових обставинах.

Окремо звертаємо увагу, що наказом Міністерства енергетики України від 23.02.2023 № 63 (№14496/011) НЕК «Укренерго» віднесено до Переліку підприємств паливно- енергетичного комплексу, які є критично важливими для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період. Виконання функцій, покладених на Позивача, можливо лише за наявності добросовісного виконання іншими учасниками ринку своїх зобов`язань за укладеними між ними та НЕК «Укренерго» договорами.

Відтак, Апелянт і Відповідач знаходяться в рівних умовах під час воєнного стану, і об`єкти інфраструктури Позивача також зазнають значних руйнувань від постійних обстрілів, так само, як і об`єкти Відповідача. То ж виключних підстав для застосування часткового розстрочення виконання рішення не має.

Вважаємо, що впровадження воєнного стану в Україні, не може бути підставою для задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду, так як наслідки, спричинені вторгненням рф в Україну, мають загальний характер та у повній мірі стосуються обох сторін, як відповідача, так і позивача.

Судом не була надана оцінка тому факту, що воєнний стан в Україні збільшує рівень інфляції в економіці. Так, згідно до даних з сайту Міністерства фінансів України (https://index.minfin.com.ua/economy/index/inflation/) вже станом на липень 2022 року індекс інфляції за 2022 рік зріс порівняно з індексом інфляції за 2021 рік на 7 відсотків і становить 118,2% (у 2021 році - 110,0%).

У серпні 2024 року споживча інфляція в річному вимірі (р/р) пришвидшилася до 7,5% з 5,4% у липні. У місячному вимірі ціни зросли на 0,6%. Про це свідчать дані, опубліковані Державною службою статистики України.

Фактичні темпи зростання цін були незначно вищими за траєкторію прогнозу, опубліковану в Інфляційному звіті за липень 2024 року.

Основні прогнозні макропоказникі економічного і соціального розвитку України на 2025-2027 роки (далі - Прогноз) було схвалено постановою Кабінету Міністрів України від 28.06.2024 №780 «Про схвалення основних прогнозних макропоказників економічного і соціального розвитку України на 2025-2027 роки».

Наприкінці жовтня Нацбанк погіршив прогноз інфляції на 2024 рік з 8,5% до 9,7%. Ймовірно, що інфляція за підсумками цього року все ж перевищить 10% (за підсумками жовтня-2024 інфляція у річному обчисленні вже досягла 9,7%), але вже наступного року за прогнозами інфляція очікується на рівні 7%.

Ураховуючи, що суд відстрочив виконання рішення на 10 місяців, Позивач отримає належні йому гроші за судовим рішенням вже значно знеціненими.

Крім того, Відповідач не навів жодних доказів, які б свідчили про відсутність у нього на банківських рахунках коштів і майна, на яке можливо було б звернути стягнення…».

Відповідно до пунтків 1-3 частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України:

1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи є підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення.

Вищенаведене спростовує доводи відповідача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу про те, що : « … суд першої інстанції об`єктивно оцінивши даний випадок, прийняв до уваги зазначені відповідачем підстави для відстрочення виконання рішення суду, надаючи оцінку всім обставинам справи в їх сукупності, враховуючи інтереси обох сторін, виходячи із загальних засад, встановлених у статті 3 Цивільного кодексу України, а саме: справедливості, добросовісності та розумності, приймаючи до уваги, що:

O основний борг у даній справі є погашеним відповідачем у добровільному порядку та в повному обсязі; залишок заборгованості, про відстрочення якої судом вирішувалося питання, складається виключно з інфляційних втрат та 3% річних, що підлягають стягненню з відповідача;

O факт повного погашення відповідачем під час судового розгляду справи основного боргу суд оцінив як прояв добросовісної поведінки по відношенню до своїх договірних зобов`язань у підприємницьких взаємовідносинах із позивачем;

O діяльність енергетичної інфраструктури відповідача є надзвичайно важливою для держави, що вбачається на прикладі як минулого, так і поточного років, які характеризуються масованими атаками військовим агресором - РФ на енергетичні об`єкти країни. За загальнодоступною інформацією з офіційних джерел наміри РФ й надалі продовжувати ураження енергетичних об`єктів не змінилися, опалювальний період 2024-2025 років прогнозується бути не менш складним за минулий - 2023-2024 років. Тому, необхідність забезпечення безперебійної роботи енергетичної системи відповідача в умовах воєнного стану є очевидною;

O суд обґрунтовано прийняв до уваги той очевидний факт, що основним джерелом доходів відповідача є споживачі, здебільшого населення Дніпропетровської області, яка піддається більш регулярним та масованим ворожим обстрілам, порівняно з більшістю інших регіонів України;

O на півдні та на сході Дніпропетровська область межує з окупованими територіями, з яких щодня ведеться артилерійський обстріл, який наносить суттєву шкоду як населенню Дніпропетровської області (споживачам), так і безпосередньо енергетичній інфраструктурі. Рівень шкоди та збитків від щоденних артилерійських обстрілів не є співмірним з рівнем шкоди він ураження іншими видами озброєння;

O заявлене відповідачем клопотання про відстрочення виконання рішення суд розглянув, як таке, що направлене на фактичне та повне виконання рішення суду, а дії відповідача підтверджують, що він не ухиляється від виконання свого обов`язку перед позивачем, визнає наявність заборгованості, але просив суд під час вирішення питання про відстрочення врахувати його матеріальні інтереси та фінансовий стан;

O суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що відповідачем доведено наявність обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення по даній справі.

Саме вказані вище обставини зумовлюють такий високий рівень заборгованості споживачів перед АТ "ДТЕК "Дніпровські електромережі", яка станом на 01.11.2024 складає 658 368 169,95 грн., що підтверджується довідкою відповідача. Так, сума невиконаних перед АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" грошових зобов`язань за виконавчими провадженнями та у справах про банкрутство станом на 01.11.2024 становить 739 295 942,96 грн. При цьому, у випадку своєчасної оплати послуг відповідача його контрагентами, він мав би змогу своєчасно здійснювати розрахунки з позивачем.

Як зазначав відповідач, залишок заборгованості, який складається з інфляційних втрат та 3% річних відповідач планує погасити після отримання коштів від виконання судових рішень по справам, які зараз перебувають на розгляді в судах, а саме: загальна сума заборгованості у справах, що перебувають на розгляді господарських судів, становить 23 923 435,57 грн.; загальна сума заборгованості у справах, що перебувають на розгляді судів цивільної юрисдикції, становить 19 169 761,62 грн.

Враховуючи заперечення позивача та його посилання на загальнодержавне стратегічне значення його підприємства, а також ураження 50% об`єктів енергосистеми, більшість з яких перебуває на балансі позивача, суд врахував той факт, що частина Дніпропетровської області межує з окупованими територіями, знаходиться в зоні артилерійського ураження, що свідчить про очевидну нерівність становища, як споживачів послуг - населення Дніпропетровської області, так і рівня ураження енергетичної інфраструктури у Дніпропетровській області, порівняно з такими ж показниками на загальнодержавному рівні.

Отже, при винесенні оскаржуваного рішення, судом було враховано обставини, що підтверджують неможливість негайного повного виконання рішення суду відповідачем…».

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин у процесуальному сенсах.

Враховуючи вищевикладене, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24 в частині надання відстрочки Акціонерному товариству "ДТЕК Дніпровські електромережі" на 10 місяців скасувати, з прийняттям в цій частині нового рішення про відмову в задоволенні заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про відстрочення виконання рішення суду. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24, відпвовідно, підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат:

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги у сумі 2422,40 грн підлягають стягненню з відповідача на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго".

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24 задовольнити.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24 в частині надання відстрочки на 10 місяців скасувати, прийнявши в цій частині нове рішення.

В задоволенні заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про відстрочення виконання рішення суду відмовити.

В іншій частині рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.12.2024 у справі №904/3483/24 залишити без змін.

Стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (адреса 49107, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, шосе Запорізьке, 22. ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (адреса 01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25 ) 2422,40 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 21.08.2025р.

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя О.В. Чус