ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

15.09.2025м. ДніпроСправа № 904/5173/25
за заявою: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Особи, які можуть отримати статус учасників справи:

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 )

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 )

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" (49051, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 12, оф. 10, ідентифікаційний код 45595966)

про забезпечення позову до подачі позову

Суддя Крижний О.М.

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про забезпечення позову, у якій (з урахуванням уточнень) просить вжити заходи забезпечення позову до його подання а саме:

- накласти арешт та заборону відчуження на корпоративні права, а саме на частку у розмірі 3602000,00 грн, що дорівнює 100% в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", що за відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належить ОСОБА_3 , із внесенням відповідних даних до державних реєстрів та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", в тому числі, але не виключно на нежитлову будівлю (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 020), що знаходиться за адресою АДРЕСА_4 загальною площею 266,9 кв.м.;

- заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам, нотаріусам усіх нотаріальних округів, як спеціальним суб`єктам, наділеним функціями державного реєстратора, а також іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні та нотаріальні дії щодо частки у розмірі 3602000,00 грн, що дорівнює 100% в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", що за відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належить ОСОБА_3 , а також щодо всього рухомого та нерухомого майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д".

Заява обґрунтована тим, що заявниця є учасником (єдиним власником) та відповідно кінцевим бенефіціарним власником Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", а також обіймає посаду директора вказаного товариства. Заявниця зазначає, що її корпоративні права щодо вказаного товариства порушені, оскільки без її відома та всупереч її волі в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено зміни до запису щодо товариства, якими спотворено факт нібито передання корпоративних прав ОСОБА_1 ОСОБА_3 . Стверджує, що 09.09.2025 о 13:38:50 зроблено запит щодо отримання Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з якого дізналася, що державним реєстратором - приватним нотаріусом Виноградовою В.Ю. 08.09.2025 проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи), номер запису 003105395. Внаслідок такої дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань міститься запис про нового учасника, а саме: Перелік засновників (учасників) юридичної особи: ОСОБА_3 .

Заявниця зазначає, що їй вдалося дізнатися на підставі яких документів відбулися такі зміни. Вказує, що для реєстрації державному реєстратору було подано Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", згідно якого 04.09.2025 ОСОБА_2 від імені ОСОБА_1 на підставі довіреності від 29.08.2025, посвідченої приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю., зареєстрованої в реєстрі за №216, передав ОСОБА_3 належну ОСОБА_1 частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" у розмірі 100% статутного капіталу, підписи на якому засвідчені приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю. Також долучено нотаріальну копію довіреності від 29.08.2025, видану нібито від ОСОБА_1 на представника ОСОБА_2 , яка посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю., зареєстрованої в реєстрі за №216.

Заявниця зазначає, що не мала та не має наміру відчужувати (продавати) належну їй частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", жодних договорів купівлі-продажу частки або інших правочинів не укладала, хто такий ОСОБА_3 їй не відомо, звільнятися з посади директора товариства не має наміру. Крім того, ОСОБА_1 стверджує, що не видавала довіреності на ім`я ОСОБА_2 з повноваженнями щодо розпорядження належною їй часткою у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д"; підпис на довіреності від 29.08.2025, виданої нібито від імені ОСОБА_1 , посвідченої приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю., зареєстровано в реєстрі за №216, є підробленим, не належить ОСОБА_1 , підпис відрізняється від оригінального.

Заявниця вказує, що їй така особа як ОСОБА_2 невідома. Також вона не знайома з приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю., жодного разу у приміщенні її нотаріальної контори не була, жодних документів у її присутності не підписувала. Заявниця стверджує, що не подавала до реєстратора заяви чи будь-яких інших документів як підставу реєстрації змін до відомостей про товариство, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Заявниця вважає, що державну реєстрацію змін до відомостей щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведено державним реєстратором - приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю. на підставі підроблених документів, поза волею власника частки учасника товариства ОСОБА_1 . За вказаним фактом заявницею подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Заявниця зазначає, що має намір звернутися з позовом про визнання недійсною довіреності від 29.08.2025 складеної від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_2 ; витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частку в розмірі 100 % статного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д".

Заявниця вважає, що за час розгляду справи відповідачами можуть бути вчинені дії, спрямовані на ускладнення захисту прав позивачки. Зокрема відповідна частка в статутному капіталі є вирішальною (тобто становить 100 % всього статного капіталу підприємства) і дозволяє приймати будь-які рішення щодо подальшої долі товариства. Відтак, ОСОБА_3 може формально відчужити таку частку на інших осіб з метою ускладнити позивачці захист прав (створити необхідність для виявлення нових власників частки, з`ясування підстав переходу частки до інших осіб, залучення їх у якості відповідачів або необхідність у заявлені нових позовів до нових відповідачів тощо). Крім цього, допускає, що ОСОБА_3 можуть бути вчинені приховування слідів, на думку заявника, незаконної діяльності (шляхом фіктивного передання частки іншим особам, вчинення заплутаної ланки правочинів щодо частки в статутному капіталі або майна товариства), щоб утруднити або унеможливити повернення частки в статутному капіталі її реальному власнику ОСОБА_1 .

Розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що подана заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Забезпечення позову по суті є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й можливих задоволених вимог позивача.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з частиною першою статті 137 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Суд може застосовувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частини третя та четверта статті 137 Господарського процесуального кодексу України).

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову оцінюється обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду 25.03.2019 у справі №920/622/18).

Питання задоволення заяви про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку, виходячи з характеру заявлених позовних вимог та обставин справи, а заявлений захід забезпечення позову має перебувати у зв`язку з предметом позовної вимоги.

Заявниця вважає, що державну реєстрацію змін до відомостей щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведено державним реєстратором - приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю. на підставі підроблених документів, поза волею власника частки учасника товариства ОСОБА_1 .

Зазначає, що має намір звернутися з позовом про визнання недійсною довіреності від 29.08.2025 складеної від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_2 ; витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частки в розмірі 100 % статного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д".

Таким чином суд вважає, що заявлений захід забезпечення позову у вигляді накладення арешту на частку у статутному капіталі товариства перебуває в логічному зв`язку з позовними вимогами про витребування цієї частки, що має намір заявити позивачка. Аналогічна правова позиція міститься зокрема у постанові Верховного Суду від 29.03.2021 у справі №910/16800/20.

Також суд вважає, що зазначений захід забезпечення позову є адекватним та співмірним із позовними вимогами, а невжиття такого заходу забезпечення позову може призвести до неможливості та/або значного ускладнення виконання рішення суду, у разі задоволення позову, оскільки у випадку подальшого відчуження спірної частки в статутному капіталі Товариства, позивач не зможе захистити своє порушене право в межах цього судового провадження без інших звернень до суду до нових учасників товариства.

Відповідно до Висновку Верховного Суду, викладеного у постановах Верховного Суду від 17.12.2018 у справі №914/970/18, від 10.11.2020 у справі №910/1200/20: під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання про обґрунтованість заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.09.2020 у справі №753/22860/17 звернула увагу, що розглядаючи заяву про забезпечення позову суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Відповідно до Висновку Верховного Суду, викладеного зокрема у постанові від 17.01.2022 у справі № 927/461/21 та від 29.06.2023 у справі №918/124/23 можливе відчуження спірної частки у статутному капіталі ускладнить / унеможливить поновлення прав та / або законних інтересів позивачки у разі задоволення позову в межах одного судового провадження, оскільки для повернення відповідної частки у статутному капіталі підприємства їй доведеться повторно звертатись до суду. Тому запропоновані заходи забезпечення позову щодо заборони відчуження спірної частки у статутному капіталі є співмірними з позовними вимогами.

Судом враховано, що метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при його виконанні у випадку задоволення позову. У разі зміни власника спірної частки позивача буде позбавлено оперативного, вчасного захисту та поновлення корпоративних прав, які він вважає порушеними, та виникне необхідність нового звернення до суду з іншим позовом.

Суд доходить висновку, що обраний позивачем захід забезпечення позову щодо накладення арешту та заборони відчуження на корпоративні права не обмежує відповідачів в реалізації його корпоративних прав та не перешкоджає господарській діяльності товариства, а лише запроваджує тимчасові обмеження, існування яких сприятиме поновленню прав позивача у випадку задоволення позовних вимог.

Щодо вимоги заявниці про накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно товариства, а також заборони вчиняти реєстраційні дії відносно цього майна суд зазначає наступне.

Як зазначено вище, заявниця має намір звернутися з позовом про визнання недійсною довіреності від 29.08.2025 складеної від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_2 ; витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частку в розмірі 100 % статного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д".

Отже, заявниця має намір оспорити відчуження своїх майнових і корпоративних прав, власницею яких вона є як єдиний власник частки у статутному капіталі та директор товариства. Оскільки наразі 100% частки в статутному капіталі перейшли до ОСОБА_3 , існує потенційна і нічим не обмежена можливість відчуження майна товариства та корпоративних прав заявниці, що може унеможливити у подальшому ефективний захист її прав.

Частка в статутному капіталі товариства є особливим видом майна. Її вартість напряму залежить від вартості майна самого товариства. Отже, при створенні товариства ринкова вартість частки зазвичай дорівнює її номінальній вартості. Тоді як з перебігом часу ця цифра стає "історичною", а ринкова вартість частки може суттєво зрости (якщо бізнес товариства буде успішним) або зменшитися (якщо товариство буде вести збиткову господарську діяльність) (постанова Верховного Суду від 31.08.2022 у справі №924/700/21).

Отже у випадку реалізації належного товариству майна, вартість частки у статутному капіталі підприємства беззаперечно зменшиться та не буде становити економічного інтересу для особи, яка звернулася з позовом про стягнення (витребувати з володіння) такої частки.

Забезпечення позову шляхом заборони вчиняти реєстраційні дії щодо частки у статутному капіталі узгоджується з предметом спору та майбутнього позову. У такий спосіб окреслюється коло реєстраційних дій, що забороняються вчиняти, попереджуються потенційні обмеження прав та законних інтересів юридичної особи, ризик втручання в її господарську діяльність та сприяє забезпеченню принципу ефективного захисту прав у судовому процесі.

Враховуючи наведене вище суд доходить висновку про обґрунтованість вжиття вказаних заходів забезпечення позову.

Суд вважає, що застосовані заходи забезпечення позову безпосередньо пов`язані та співмірні з предметом майбутнього позову. Адже у разі відчуження належної ОСОБА_1 частки у статутному капіталі або рухомого чи нерухомого майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" та у випадку задоволення заявлених позивачем вимог щодо витребування з чужого незаконного володіння частки в статутному капіталі (поновлення її корпоративних прав), заявниця змушена буде ініціювати додаткові судові спори з метою повернення незаконно відчуженого майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д", а відтак не зможе захистити свої права в межах одного судового провадження за її позовом без нових звернень до суду, що може істотно ускладнити поновлення законних прав та/або інтересів.

Отже, заявлений захід забезпечення позову у вигляді накладення арешту на частку у статутному капіталі товариства, рухоме та нерухоме майно товариства, перебуває в логічному зв`язку з позовними вимогами про витребування цієї частки, що має намір заявити позивач. Подібні правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 29.03.2021 у справі №910/16800/20.

Обставини, вказані у заяві про вжиття заходів забезпечення позову дають підстави вважати, що за відсутності застосування відповідних заходів забезпечення у цій справі можуть виникнути обставини, які істотно ускладнять ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів.

При вжитті таких заходів забезпечення позову власник корпоративних прав та власник майна не обмежується у правах володіння та користування своїми відповідно корпоративними правами та майном та не позбавляється їх.

Отже наведені заходи забезпечення позову не завдадуть шкоди відповідачам, не позбавлять їх конституційних прав на володіння та користування вказаними корпоративними правами та майном, здійснення господарської діяльності, отримання доходів, сплату податків тощо, а лише тимчасово обмежить право відповідачів реалізувати вказане майно третім особам.

Наведене цілком узгоджується з рішенням Європейського Суду з прав людини у справі "Кюблер проти Німеччини", в якому зазначено, що метою заходу забезпечення є підтримання status quo, поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Тимчасовий захід спрямований на те, щоб протягом судового розгляду щодо суті спору суд залишався в змозі розглянути позов заявника за звичайною процедурою. Тимчасові забезпечувальні заходи мають на меті забезпечити протягом розгляду продовження існування стану, який є предметом спору. У зв`язку з цим вжиття відповідних заходів забезпечення позову матиме наслідком збереження існуючого станом на момент подання заяви стану - збереження спірної частки у статутному капіталі у власності відповідача, а майна у власності юридичної особи. Тому відсутні підстави вважати, що права відповідачів та баланс інтересів будуть порушені.

При вирішенні справи Каіч та інші проти Хорватії (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права. Таким чином Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. При чому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Таким чином, саме вжиття судом заходів забезпечення позову сприяє гарантуванню відновлення порушених прав позивача в разі задоволення позову та виконання постановленого судового рішення, що повністю відповідає практиці Європейського суду з прав людини.

Частиною 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

У частині 1 статті 141 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

У даному випадку суд не вбачає підстав задля застосовування зустрічного забезпечення з огляду на те, що відповідні заходи не призведуть до негативних наслідків для відповідача чи інших осіб, та спрямовані на те, щоб не допустити перехід права власності до третіх осіб, що унеможливить виконання можливого рішення у даній справі та призведе до необхідності звернення до суду з іншими позовами, більше того, такі заходи носять тимчасовий характер, що є адекватною мірою та балансом інтересів сторін у такій ситуації.

Аналогічні позиції щодо такого питання викладені у постановах Верховного Суду у справі № 916/870/18 від 15.01.2019 та № 916/73/19 від 27.06.2019.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає заявлені ОСОБА_1 заходи забезпечення позову обґрунтованими, адекватними та співмірними із позовними вимогами майбутнього позову та такими, що забезпечують збалансованість інтересів сторін.

Таким чином, заява про забезпечення позову підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 136, 137, 140, 141, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт та заборону відчуження на корпоративні права, а саме на частку у розмірі 3602000,00 грн, що дорівнює 100% в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" (49051, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 12, оф. 10, ідентифікаційний код 45595966), що за відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належить ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), із внесенням відповідних даних до державних реєстрів та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" (49051, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 12, оф. 10, ідентифікаційний код 45595966), в тому числі, але не виключно на нежитлову будівлю (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 020), що знаходиться за адресою АДРЕСА_4 загальною площею 266,9 кв.м.

Заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам, нотаріусам усіх нотаріальних округів, як спеціальним суб`єктам, наділеним функціями державного реєстратора, а також іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні та нотаріальні дії щодо частки у розмірі 3602000,00 грн, що дорівнює 100% в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" (49051, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 12, оф. 10, ідентифікаційний код 45595966), що за відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належить ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ), а також щодо всього рухомого та нерухомого майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" (49051, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 12, оф. 10, ідентифікаційний код 45595966).

Стягувач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Боржник-1: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 )

Боржник-2: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 )

Боржник-3: Товариство з обмеженою відповідальністю "Вега Сістем Д" (49051, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 12, оф. 10, ідентифікаційний код 45595966)

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили з дати її прийняття та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Закону України "Про виконавче провадження".

Дата набрання ухвалою законної сили - 15.09.2025.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки - до 15.09.2028.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню незалежно від пред`явлення до примусового виконання.

Учасники судового процесу мають право звернутися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову повністю чи частково.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.М. Крижний