ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2025 р. Справа№ 911/2531/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Гаврилюка О.М.

Суліма В.В.

за участю секретаря судових засідань: Гончаренка О.С.

представників сторін:

прокурор: Гущесова О.В.

від позивача: не з`явився

від відповідача: Третяк О.С.

від третьої особи: не з`явився

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Яготинської міської ради

на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025, повний текст якого складений 18.04.2025,

у справі №911/2531/24 (суддя Карпечкін Т.П.)

за позовом Виконуючого обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури в інтересах держави

до Яготинської міської ради

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора»

про зобов`язання вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2024 року Виконувач обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави до Яготинської міської ради про зобов`язання вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, розташовані за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині Бориспільського району Київської області.

До участі у розгляді справи було залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора», на балансі якого перебувало спірне майно.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що ним виявлено факт порушення інтересів держави у сфері цивільного захисту населення, що виразилось у бездіяльності Яготинської міської ради Бориспільського району Київської області щодо вжиття заходів з державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Київської області від 26.02.2025 у справі № 911/2531/24 позов задоволено повністю.

Зобов`язано Яготинську міську раду вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, розташовані за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині Бориспільського району Київської області.

Стягнуто з Яготинської міської ради на користь Київської обласної прокуратури 3 028 грн витрат зі сплати судового збору.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції зазначив, що захисні споруди цивільного захисту протирадіаційні укриття ПРУ № № 135508, 135509, 135535 перебувають на електронному обліку захисних споруд цивільного захисту Київської області, у встановленому законом порядку дані захисні споруди цивільного захисту не були виключені із фонду споруд цивільного захисту, не втратили такого статусу та є майном, що перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Яготин, а також те, що станом на момент розгляду справи Яготинською міською радою не вчинено належних дій щодо державної реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, тому дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, Яготинська міська рада звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі 911/2531/24.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт вказує, що на момент прийняття рішення про списання багатоквартирних будинків з балансу КП Яготинської міської ради «Яготинська ЖЕК» (рішення Яготинської міської ради від 28.09.2019 № 1884-47-VII «Про затверджения актів про списання багатоквартирних будинків з балансу комунального підприємства Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора») Яготинської міської ради не надходило інформації щодо переліку окремих квартир та/або нежитлових приміщень, які не перебувають у приватній власності та щодо яких не зареєстровано право державної чи комунальної власності, і які потребують визначення балансоутримувача.

Скаржник зауважує, що Державна реєстрація права комунальної власності на підвальні приміщення за адресами: м. Яготин, вул. Винниченка, 19 (ПРУ № 135535); м. Яготин, провул. Говорова, 27 (ПРУ № 135508); м. Яготин, вул. Київська, 7 (ПРУ № 135509) не проводилась. Відповідні об`єкти фактично не є захисними спорудами, а представляють собою підвальні приміщення, не придатні для перебування людей з огляду на відсутність систем вентиляції, водопостачання та водовідведення, а також відсутність спеціально облаштованих місць для комфортного та безпечного перебування. У 2019 році зняті з балансу комунального підприємства Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора» як житловий фонд. Наразі рахуються як спільна сумісна власність співвласників багатоквартирного будинку.

Також апелянт звертає увагу, що підвальні приміщення за адресами: м. Яготин, вул. Винниченка, 19 (ПРУ № 135535); м. Яготин, провул. Говорова, 27 (ПРУ № 135508); м. Яготин, вул. Київська, 7 (ПРУ № 135509) не відповідають даним, зазначеним у облікових документах, а також не відповідають фактичному стану, що стосується їхньої площі та місткості. Також було встановлено відсутність ознак захисних споруд цивільного захисту, а саме - вентиляційних систем, систем водопостачання та опалення.

Враховуючи фактичний стан приміщень та наявну технічну документацію, яка оформлена як технічні паспорти на громадські приміщення з укриттям, що не є технічними паспортами на захисні споруди цивільного захисту, а також фактичний стан приміщень, апелянт вважає, що дані об`єкти нерухомого майна помилково були поставлені на облік як захисні споруди цивільного захисту. Всі оглянуті приміщення (крім провулка Говорова, 27) не мають будь-яких ознак захисних споруд цивільного захисту, тобто відсутні системи вентиляції, каналізації та водопостачання, а враховуючи вказану місткість в облікових картках, всі зазначені системи життєзабезпечення повинні були передбачені при будівництві.

Крім того апелянт зазначає, що спірні об`єкти нерухомого майна не мають відповідних захисних властивостей захисних споруд цивільного захисту згідно з вимогами ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту».

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, Бориспільська окружна прокуратура у свєму відзиву, наданому до суду 12.06.2025, зазначає, що рішення суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і рішення слід залишити без змін.

Крім того, прокуратура зазначає, що жодного доказу на спростування доводів прокуратури про розміщення з моменту введення в експлуатацію в підвальних приміщеннях багатоквартирних житлових будинків, розташованих у місті Яготин Бориспільського району Київської області по провулку Говорова, 27 вул.Київській, 7, вул.Винниченка,19, які раніше перебувати у комунальній власності Яготинської міської територіальної громади, вбудованих захисних споруд цивільного захисту протирадіаційних укриттів (ПРУ) №№135508, 135509, 135535, призначених для укриття їх мешканців, відповідачем не надано, ні до матеріалів справи, ні до апеляційної скарги. Навпаки, зібраними у справі доказами підтверджується, вищевказані протирадіаційні укриття, розташовані у підвальних приміщеннях багатоквартирних житлових будинків, введені в експлуатацію у 1976, 1972 та 1994 роках із будинками, як окремі об`єкти нерухомого майна, що у мирний час можуть використовуватись згідно установленого порядку для господарських чи побутових потреб, однак без зміни первісного функціонального призначення таких захисних споруд цивільного захисту, та мають постійно перебувати у стані, придатному до використання за первісним призначенням, як основний вид колективного захисту населення від засобів масового ураження в особливий період та під час надзвичайних ситуацій у мирний час.

Прокурор зауважує, що ПРУ №№ 135508, 135509 та 135535 станом на дату набрання чинності Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» вже перебували у комунальній власності територіальної громади міста Яготин, мали й до цього часу мають статус захисних споруд цивільного захисту, цей статус у передбаченому чинним законодавством порядку не втратили, рішення про їх виключення з фонду захисних споруд не приймалося та останні до цього часу перебувають на відповідному обліку органів ДСНС. Спірні ПРУ є нерухомим майном стратегічного значення, про що Яготинській міській раді відомо, а тому, будь-яка відмова територіальної громади від цього майна є неможливою в силу положень ст. ст. 178, 347 ЦК України, ч. 12 ст. 32 КЦЗ України, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», п. 3 ч. 1 ст. 1, ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Лише після виключення спірних захисних споруд цивільного захисту №№ 135508, 135509 та 135535 з фонду захисних споруд у встановленому Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 «Деякі питання використання захисних споруд цивільного захисту», Яготинська міська рада зможе у законний спосіб реалізувати права власника цього об`єкта комунальної власності згідно із положеннями ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та вільно розпорядитись цим майном, яке лише за таких обставин втратило б статус обмеженого в цивільному обороті нерухомого майна.

Як висновок, прийняття рішення Яготинською міською радою від 28.03.2019 № 1884- 47-VII та затвердження директором КП «Яготинська ЖЕК» актів про списання багатоквартирних будинків з балансу, не засвідчує юридичного факту списання з балансу комунального підприємства зазначених вище трьох багатоквартирних будинків разом із протирадіаційними укриттями та вибуття з комунальної власності зазначених об`єктів (зміни їх форми власності), оскільки співмешканці багатоквартирного будинку не можуть набути права приватної власності на такі протирадіаційні укриття в силу закону, а саме через імперативну заборону, установлену ч. 2 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного та комунального майна», ч. 12 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України. При цьому, останні безумовно є власниками квартир (на праві приватної власності) та інших нежитлових допоміжних приміщень (на праві спільної сумісної власності), окрім спірних.

Прокурор зазначає, що вжиття заходів до державної реєстрації права комунальної власності на спірні протирадіаційні укриття є обов`язком Яготинської міської ради, яка, як представницький орган Яготинської об`єднаної територіальної громади в силу положень ст. ст. 172, 327 ЦК України, ч. 1 ст. 10, ч. 5 ст. 16, ч.ч. 1, 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», реалізує повноваження власника такого нерухомого майна з метою його належного утримання та використання за цільовим призначенням. Натомість бездіяльність органу місцевого самоврядування призводить до неможливості забезпечити їх утримання у належному технічному стані, який дозволяв би привести укриття у готовність до використання за призначенням, що становить небезпеку для життя і здоров`я громадян, особливо в умовах воєнного стану, та має наслідком невиконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, та порушує інтереси держави.

Також прокурор звертає увагу, що вимоги ДБН В.2.2-5:2023 не підлягають застосуванню при приведенні спірних укриттів, побудованих у 1976, 1972 та 1994 роках, як окремі об`єкти нерухомого майна, у відповідність до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України від 09.07.2018 № 579 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

Крім того, прокурор посилається на постанову Верховного Суду у справі №924/438/22 з подібних з цією справою правовідносин у сфері цивільного захисту.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2025 апеляційну скаргу Яготинської міської ради на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Майданевич А.Г. (головуючий суддя), Гаврилюк О.М., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.05.2025 апеляційну скаргу Яготинської міської ради на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 залишити без руху.

20.05.2025 від Яготинської міської ради надійшла заява про усунення недоліків з доказами сплати судового збору у розмірі 4 542,00 грн (платіжна інструкція №251 від 19.05.2025).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Яготинської міської ради на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 та розгляд справи призначено на 07.07.2025.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.07.2025 продовжено строк розгляду справи №911/2531/24. Оголошено перерву у розгляді справи за апеляційною скаргою Яготинської міської ради на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 до 25.08.2025.

Явка представників сторін

Представник третьої особи у судове засідання 25.08.2025 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення електронного документу до електроного кабінету третьої сторони, що підтверджується відповідними довідками.

Згідно з ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції, з метою дотримання принципів розумності строків розгляду справи судом, враховуючи те, що явка представників учасників справи судом обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника третьої особи, яка належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду.

Позиції учасників справи

Представник Яготинської міської ради у судовому засіданні 25.08.2025 в режимі відеоконференції підтримала доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просила її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати.

Прокурор у судовому засіданні апеляційної інстанції 25.08.2025 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просила рішення Господарського суму Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 залишити без змін.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

Відповідно до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Судом першої інстанції встановлено, що Бориспільською окружною прокуратурою Київської області при виконанні повноважень, визначених ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», виявлено факти порушення інтересів держави у сфері цивільного захисту населення на території Яготинської міської територіальної громади.

Зокрема, Бориспільською окружною прокуратурою під час опрацювання інформації та документів, наданих органами місцевого самоврядування на запити прокурора в ході реалізації функції, визначеної ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», а також інформації Бориспільського РУ ГУ ДСНС України у Київській області, виявлено факт порушення інтересів держави у сфері цивільного захисту населення, які виразились у бездіяльності Яготинської міської ради щодо державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, розташовані за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині Бориспільського району Київської області, що створює правову невизначеність щодо статусу вказаних об`єктів цивільного захисту та суб`єктів, зобов`язаних здійснювати їх утримання у стані, придатному до використання за безпосереднім призначенням для укриття населення від засобів масового ураження в особливий період.

Також встановлено, що рішенням Яготинської міської ради від 15.09.1999 № 110-7-ХХІІІ «Про прийняття у комунальну власність міста Яготина об`єктів соціальної сфери Державного підприємства «Яготинський цукровий завод» затверджено графік поетапного прийняття у комунальну власність об`єктів соціальної сфери Державного підприємства «Яготинський цукровий завод», серед яких, зокрема: квартирний житловий будинок по вул. Київська, 7 в м. Яготині (термін передачі в комунальну власність 3 квартал 2000 року); квартирний житловий будинок по вул. Говорова, 27 в м. Яготині (термін передачі в комунальну власність 3 квартал 2000 року).

Таким чином, відповідно до рішення Яготинської міської ради від 15.09.1999 № 110-7-ХХІІІ «Про прийняття в комунальну власність міста Яготина об`єктів соціальної сфери Державного підприємства «Яготинський цукровий завод» в комунальну власність територіальної громади, серед інших, прийнято житлові багатоквартирні будинки, які знаходяться по вул. Київська, 7 та вул. Говорова, 27 в місті Яготині.

Актом державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 29.11.1994 № 24 прийнято в експлуатацію 80-ти квартирний житловий будинок по вул. Винниченка, 19 в м. Яготині.

Згідно з рішенням виконавчого комітету Яготинської міської ради народних депутатів від 10.10.1995 № 153 «Про передачу на баланс Яготинської житлово-експлуатаційної контори Управлінням капітального будівництва Київського облвиконкому 80-квартирного житлового будинку» надано дозвіл Управлінню капітального будівництва Київського облвиконкому передати на баланс Яготинської житлово-експлуатаційної контори 80-квартирний житловий будинок побудований в м. Яготині по вул. Винниченка, 19.

Перераховані вище житлові багатоквартирні будинки, розташовані в місті Яготині, мають вбудовані захисні споруди цивільного захисту, призначені для укриття їх мешканців.

Відповідно до паспорту сховища (протирадіаційного укриття, ПРУ) № 135508 від 03.03.2008, останнє розташоване за адресою: м. Яготин, провул. Говорова, 27, належить Яготинській житлово-експлуатаційній конторі та знаходиться у комунальній власності; призначення ПРУ у мирний час погреби жителів будинку; дата прийняття в експлуатацію 1976 рік; місткість осіб 248; загальна площа 629 кв.м; розташування ПРУ вбудоване у будівлю 5-ти поверхів; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання. Згідно з обліковою карткою захисної споруди протирадіаційного укриття № 135508, останнє знаходиться у комунальній власності та призначене для укриття населення; прийнято в експлуатацію 1976 року; місткість 248 осіб; загальна площа 620 кв.м; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання; використання у мирний час погреби жителів будинку.

Згідно з паспортом сховища (протирадіаційного укриття, ПРУ) № 135509 від 03.03.2008, останнє розташоване за адресою: м. Яготин, вул. Київська, 7, належить Яготинській житлово-експлуатаційній конторі та знаходиться у комунальній власності; призначення ПРУ у мирний час погреби жителів будинку; дата прийняття в експлуатацію 1972 рік; місткість осіб 200; загальна площа 865 кв.м; розташування ПРУ вбудоване у будівлю 5-ти поверхів; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання. Згідно з обліковою карткою захисної споруди протирадіаційного укриття № 135509 останнє знаходиться у комунальній власності та призначене для укриття населення; прийнято в експлуатацію 1972 року; місткість 150 осіб; загальна площа 121 кв.м; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання; використання у мирний час погреби жителів будинку.

Відповідно до паспорту сховища (протирадіаційного укриття, ПРУ) № 135535 від 03.03.2008, останнє розташоване за адресою: м. Яготин, вул. Винниченка, 19 належить Яготинській житлово-експлуатаційній конторі та знаходиться у комунальній власності; призначення ПРУ у мирний час погреби жителів будинку; дата прийняття в експлуатацію 1994 рік; місткість осіб 600; загальна площа 612 кв.м; розташування ПРУ вбудоване у будівлю 5-ти поверхів; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання. Згідно з обліковою карткою захисної споруди протирадіаційного укриття №135535 останнє знаходиться у комунальній власності та призначене для укриття населення; прийнято в експлуатацію 1994 року; місткість 150 осіб; загальна площа 612 кв.м; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання; використання у мирний час погреби жителів будинку.

У 2015 році Фізичною особою-підприємцем Ситник Наталією Владиславівною за замовленням балансоутримувача захисних споруд цивільного захисту комунального підприємства «Яготинська ЖЕК», складено технічні паспорти на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, що знаходяться за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7, вул. Винниченка, 19 в місті Яготині.

Відповідно до листа Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 14.12.2023 № 5601-10272/5611, ГУ ДСНС України в Київській області веде електронний облік захисних споруд цивільного захисту, який формується на підставі даних паперового обліку. Згідно із наданим переліком до захисних споруд цивільного захисту, які станом на 3 квартал 2023 року визначені безгосподарними (додаток 1 до вказаного листа), відносяться захисні споруди, що знаходяться за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині.

Таким чином, територіальна громада міста Яготина відповідно до положень ч. 2 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ч. ч. 1, 6 ст. 7 Закону України «Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності» набула право комунальної власності на багатоквартирні будинки, які знаходяться за вищевказаними адресами та нежитлові приміщення ПРУ, які в них вбудовано.

Водночас, рішенням Яготинської міської ради від 28.03.2019 № 1884-47-VII затверджено акти про списання багатоквартирних будинків з балансу комунального підприємства Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора», зокрема й тих, що знаходяться за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині.

Відповідно до листа КП «Яготинська ЖЕК» від 27.03.2024 № 01-14/15 y списаних з балансу багатоквартирних будинках за адресами: м. Яготин, провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 комісією зі списання багатоквартирних будинків з балансу Комунального підприємства Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора» існування та статус ПРУ, які мали б визначатися відповідним статусом сховища не були встановлені. Окремі рішення щодо віднесення цих приміщень до засобів колективного захисту, рішення про визначення власника цих об`єктів були відсутні.

Разом з тим, на виконання п. 10 Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2016 № 301, КП «Яготинська ЖЕК» пропонувало Яготинській міській раді провести технічну інвентаризацію захисних споруд цивільного захисту, за необхідності, відповідно до чинного законодавства зареєструвати право комунальної власності на підвальні приміщення з укриттями за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині (лист КП «Яготинська ЖЕК» від 21.10.2022 № 01-07/140).

Згідно з листом Яготинської міської ради від 21.11.2022 № 3013/08-26 після отримання всієї необхідної інформації Яготинською міською радою буде створено комісію для проведення технічної інвентаризації вищевказаних укриттів та відповідно складені паспорти та картки цивільних захисних споруд.

Листом від 22.02.2024 № 5605-1618/568 ГУ ДСНС України в Київській області повідомило прокуратуру про те, що в ході проведення комісійних оперативних оглядів захисних споруд цивільного захисту міста Яготин виявлено безхазяйні захисні споруди цивільного захисту, у тому числі ПРУ № № 135508. 135509, 135535.

За інформацією Комунального підприємства «Яготинська ЖЕК», наданою листом від 27.03.2024 № 01-14/15 багатоквартирні будинки, що перебували на балансі підприємства списані з його балансу на підставі рішення Яготинської міської ради від 28.03.2019 № 1884-47-VII та наказу КП «Яготинська ЖЕК» від 30.09.2019 № 82. Водночас, жодна із захисних споруд цивільного захисту № № 135508, 135509, 135535 на балансі КП «Яготинська ЖЕК» не перебуває.

Також Яготинська міська рада листом від 06.03.2024 № 06-13/1210 повідомила окружну прокуратуру, що право комунальної власності на жодне протирадіаційне укриття не зареєстровано, аргументуючи тим, що жодне ПРУ, як окремий об`єкт нерухомого майна, в актах не значиться. На сьогоднішній день власниками підвальних приміщень, що обліковуються як ПРУ, є мешканці багатоквартирних житлових будинків на праві спільної сумісної власності відповідно до Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Орган місцевого самоврядування, з посиланням на Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», у вищевказаній відповіді від 06.03.2024 № 06-13/1210 додатково зазначає, що допоміжні приміщення багатоквартирного будинку, зокрема, підвали, є спільним майном багатоквартирного будинку та, відповідно до ст. 5 вказаного Закону, спільною сумісною власністю співвласників, відповідно у виконавчого комітету міської ради відсутні правові підстави для проведення державної реєстрації права комунальної власності на підвальні приміщення багатоквартирних житлових будинків.

Однак, позиція Яготинської міської ради щодо невизначення вказаних ПРУ як окремих об`єктів нерухомого майна не відповідає дійсним обставинам справи, адже в Департаменті цивільного захисту та оборонної роботи Київської обласної державної адміністрації наявні первинні облікові картки протирадіаційних укриттів № № 135508, 135509, 135535, на підставі яких останні включені до фонду захисних споруд Київської області одночасно із прийняттям в експлуатацію житлових будинків протягом періоду 1972-1994 років.

Відсутність реєстрації права комунальної власності на спірні приміщення, відсутність балансоутримувача створює правову невизначеність щодо статусу об`єктів цивільного захисту та суб`єктів, зобов`язаних здійснювати утримання ПРУ.

Відповідно до інформації Бориспільського РУ ГУ ДСНС України у Київській області від 13.05.2024 № 56.14-586/56.14 за наданими копіями актів оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту від 01.05.2024 протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535 є неготовими до використання за призначенням. Вивченням всіх актів оцінки, наданих на запит прокуратури також встановлено, що ситуація з неготовністю вказаних ПРУ до використання за призначенням є незмінною щонайменше з 2019 року, тобто від часу списання багатоквартирних будинків з балансу КП «Яготинська ЖЕК» по сьогоднішній день.

Яготинською міською радою на момент прийняття рішення про списання багатоквартирних житлових будинків із вбудованими в них нежитловими приміщеннями ПРУ не оформлено та не зареєстровано у встановленому законом порядку, що, з урахуванням доданих до позовної заяви доказів, зокрема, матеріалів Бориспільського районного управління ГУ ДСНС України у Київській області, листувань з Департаментом цивільного захисту та оборонної роботи Київської обласної військової адміністрації та листувань окружної прокуратури із Яготинською міською радою у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», свідчить про ухилення Яготинською міською радою від виконання обов`язку, що визначений Порядком списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2016 № 301 (п. 10).

Рішеннями виконавчого комітету Яготинської міської ради від 04.05.2020 № 69 «Про оголошення конкурсу з призначення управителя багатоквартирних будинків на території м. Яготин» та від 02.07.2020 № 103 «Про призначення управителя багатоквартирних будинків на території м. Яготин» КП «Яготинська ЖЕК» визначено управителем будинків, що знаходяться за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині.

Державна служба з надзвичайних ситуацій України (далі ДСНС) у листі від 21.12.2016 за № 16-19085/162 роз`яснила питання щодо подальшого утримання захисних споруд цивільного захисту, розташованих у підвальних приміщеннях багатоквартирних будинків, у разі передачі таких будинків в управління ОСББ або управителю.

Зокрема зазначено, що з урахуванням листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 09.09.2016 № 7/9-11184, захисні споруди не належать до спільного майна багатоквартирного будинку, утримання таких споруд здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають, та, у випадку передачі багатоквартирних будинків на баланс ОСББ або управителя, захисні споруди комунальної та державної власності залишаються у попередній власності або в установленому порядку передаються до комунальної власності. Законами України не передбачено завдань та обов`язків ОСББ щодо забезпечення укриття населення та утримання захисних споруд. Виконання зазначених завдань належить до повноважень органів місцевого самоврядування та місцевих державних адміністрацій.

З метою документального закріплення статусу захисних споруд та права комунальної власності на них, вирішення питання щодо їх подальшого утримання, ДСНС рекомендувала провести технічну інвентаризацію зазначених захисних споруд як об`єктів нерухомого майна з виготовленням відповідної технічної документації, в установленому порядку оформити на них документи на право власності, а також визначити їх подальших балансоутримувачів.

Таким чином, навіть у разі коли приміщення фізично є частиною будівлі, що перебуває у віданні управителя, таке приміщення може бути окремим самостійним об`єктом цивільно-правових відносин, а в даному випадку об`єктом цивільного захисту.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 № 579 затверджено вимоги щодо визначення критеріїв неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, оформлення документів, що підтверджують таку неможливість.

Передбачена законодавством процедура щодо зняття захисних споруд цивільного захисту з обліку таких споруд не проводилась, протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535 на даний час не втратили свого статусу.

Звертаючись з позовною заявою прокурор просив зобов`язати Яготинську міську раду вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, розташовані за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині Бориспільського району Київської області.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

При цьому згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом частин першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до положень частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням, мають юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника і такі способи мають бути доступними й ефективними. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Переважно, спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування.

Зазначені правові позиції неодноразово висловлювались Великою Палатою Верховного Суду і Верховним Судом, та узагальнено викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19.

Таким чином, під ефективним засобом (способом) захисту слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тому ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (схожі висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі №487/10132/14-ц, від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц).

Застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 19.01.2021 у справі №916/1415/19, від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18.

Водночас, питання належності та ефективності обраного позивачем способу захисту порушеного права або законного інтересу підлягає вирішенню судами після повного встановлення усіх фактичних обставин справи, а також після з`ясування того, чи існує у позивача право або законний інтерес та чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем (близька за змістом правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 17.06.2020 у справі №922/2529/19).

Суд також звертається до правової позиції, викладеної у пункті 42. постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі №925/642/19 в якій вказано, що, розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах його позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Так, предметом позову у даній справі є вимоги про зобов`язання відповідача вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, розташовані за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині Бориспільського району Київської області, обґрунтовані бездіяльністю Яготинської міської ради Бориспільського району Київської області щодо вжиття заходів для державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту.

Згідно зі ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Частиною 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що до захисних споруд цивільного захисту належать: сховище - це герметична споруда, в якій створені умови для перебування людей та їх захисту протягом певного часу (не менше 48 годин) шляхом виключення або зменшення прогнозованого впливу небезпечних чинників, що можуть виникнути внаслідок надзвичайної ситуації, застосування зброї масового ураження та звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів; протирадіаційне укриття - це негерметична споруда, в якій створені умови для перебування людей та їх захисту протягом певного часу (не менше 48 годин) шляхом зменшення прогнозованого впливу небезпечних чинників, які можуть виникнути внаслідок надзвичайної ситуації, та іонізуючого опромінення у разі радіаційної аварії і радіоактивного забруднення місцевості та непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Кодексу цивільного захисту України до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері цивільного захисту належить: забезпечення цивільного захисту на відповідній території; виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання, експлуатації та реконструкції об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту; здійснення контролю за станом утримання об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту; організація проведення технічної інвентаризації захисних споруд цивільного захисту, виключення їх за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, з фонду захисних споруд цивільного захисту; здійснення інших повноважень у сфері цивільного захисту, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами.

Відповідно до ч. 5 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд з фонду та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України.

Утримання об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням та експлуатація таких об`єктів здійснюються їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі утримання та експлуатація споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів та інших не заборонених законодавством джерел (ч. 8 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 затверджено Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку (далі Порядок № 138), який визначає механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), виключення таких споруд із фонду, ведення обліку сховищ, протирадіаційних укриттів, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, що є об`єктами відповідного фонду, а також статус таких об`єктів для забезпечення захисту населення.

В силу приписів п. 9 Порядку № 138 утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами. У разі використання однієї захисної споруди кількома суб`єктами господарювання вони беруть участь в її утриманні відповідно до договорів, укладених з балансоутримувачем захисної споруди. Балансоутримувачі можуть організовувати утримання та експлуатацію сховищ як протирадіаційних укриттів у разі відсутності потреби в таких сховищах відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Згідно з п. 10 Порядку № 138 балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд. Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди.

Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС. Здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними центральними органами виконавчої влади, місцевими держадміністраціями та органами місцевого самоврядування відповідно до вимог законодавства (пункти 11, 12 Порядку № 138).

Порядок списання з балансу багатоквартирних будинків, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2016 № 301 (далі Порядок № 301) визначає механізм списання багатоквартирних будинків, у яких розташовані квартири та нежитлові приміщення приватної та інших форм власності, з балансу міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (зокрема із спеціальним статусом), органів місцевого самоврядування, державних та комунальних підприємств, установ, організацій, а також господарських товариств, інших господарських організацій та підприємств, створених внаслідок приватизації або корпоратизації державних або комунальних підприємств, зокрема щодо багатоквартирних будинків, які не увійшли до статутного капіталу таких господарських товариств та перебувають у них на балансі (обліку) як об`єкти державної або комунальної власності.

Згідно з п. 3. Порядку № 301 списання з балансу багатоквартирного будинку міністерством, іншим центральним органом виконавчої влади, державним підприємством або органом місцевого самоврядування, на балансі яких перебувають багатоквартирні будинки (далі - балансоутримувач), у яких розташовані приміщення приватної та інших форм власності (далі - багатоквартирні будинки), здійснюється на підставі прийнятого ними рішення про списання багатоквартирного будинку. Балансоутримувач багатоквартирного будинку визначає у відповідному багатоквартирному будинку належність приміщень до приватної та інших форм власності. Списання багатоквартирного будинку з балансу може бути ініційоване особою (особами), якій (яким) на праві приватної власності належить (належать) приміщення у такому будинку, шляхом направлення балансоутримувачу письмового повідомлення та копій документів, що відповідно до законодавства підтверджують належність особі (особам) відповідного (відповідних) приміщення (приміщень) на праві приватної власності. Списання багатоквартирного будинку з балансу здійснюється його балансоутримувачем на підставі прийнятого ним розпорядчого документа (далі - розпорядчий документ).

За змістом п. 4. Порядку № 301 Для списання багатоквартирного будинку з балансу утворюється відповідна комісія у складі не менше п`яти осіб (далі - комісія). Склад комісії затверджується балансоутримувачем. Комісію очолює представник балансоутримувача. До складу комісії включаються представники балансоутримувача, виконавця послуг з управління будинком або виконавця послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій такого будинку.

Відповідно до п. п. 6. - 8. Порядку № 301 за результатами роботи комісії складається акт про списання багатоквартирного будинку з балансу за формою згідно з додатком. Акт про списання багатоквартирного будинку з балансу підписується всіма членами комісії та затверджується балансоутримувачем. Після затвердження балансоутримувачем акта про списання багатоквартирного будинку з балансу процедура списання відповідного будинку вважається закінченою.

Згідно з приписами п. 10 Порядку № 301 у разі коли у списаному з балансу багатоквартирному будинку окремі квартири та/або нежитлові приміщення не перебувають у приватній власності та право державної чи комунальної власності на них не зареєстроване, такі квартири та/або нежитлові приміщення приймаються на баланс балансоутримувача, а право власності на них реєструється в установленому законом порядку.

Співмешканці багатоквартирних будинків не можуть набути права власності на протирадіаційні укриття в силу закону, а саме норм ст. 345 Цивільного кодексу України, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного та комунального майна», ч. 12 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України, згідно яких захисні споруди цивільного захисту державної та комунальної власності не підлягають приватизації (відчуженню).

Вжиття заходів з державної реєстрації права комунальної власності на спірні ПРУ є обов`язком відповідача, як органу місцевого самоврядування, який в силу положень ст.ст. 172, 327 Цивільного кодексу України, ч. 1 ст. 10, ч. 5 ст. 16, ч. ч. 1, 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» реалізує повноваження власника такого нерухомого майна від імені територіальної громади з метою його належного обліку, утримання та використання за цільовим призначенням.

Невиконання відповідного обов`язку свідчить про бездіяльність органу місцевого самоврядування, як власника нерухомого майна комунальної форми власності щодо дій з реєстрації права комунальної власності на ПРУ в установленому законом порядку, що є неправомірним, створює правову невизначеність щодо статусу об`єктів цивільного захисту та суб`єктів, зобов`язаних здійснювати його утримання у придатному до використання стані за призначенням в особливий період. Нездійснення органом місцевого самоврядування реєстрації права комунальної власності на ПРУ свідчить про ухилення від обов`язків утримувати ПРУ у придатному до використання стані за призначенням.

Згідно з листом ГУ ДСНС України в Київській області від 22.02.2024 № 5605-1618/568, за результатами проведення комісійних оперативних обстежень захисних споруд цивільного захисту на території Київської області виявлено 67 безгосподарних захисних споруд цивільного захисту (перелік додається), з них 58 захисних споруд раніше перебували на балансі комунальних підприємств, тобто належали до комунальної форми власності.

У Переліку захисних споруд цивільного захисту, які за результатами оглядів (обстежень) у IV кварталі 2023 року визначені як безгосподарні станом на 01.01.2024 наявні: протирадіаційне укриття № 135508, адреса: м. Яготин, провул. Говорова, 27; протирадіаційне укриття № 135509, адреса: м. Яготин, вул. Київська, 7; протирадіаційне укриття № 135535, адреса: м. Яготин, вул. Винниченка, 19.

Наявність захисних споруд цивільного захисту за вищевказаними адресами підтверджується і первинними обліковими документами, на підставі яких вказані ПРУ приймались на облік, а саме:

- згідно з обліковими картками захисної споруди протирадіаційного укриття № 135508, датованих 15.10.1987 та 03.03.2008, останнє знаходиться у комунальній власності та призначене для укриття населення; прийнято в експлуатацію 1976 року; місткість 248 осіб; загальна площа 620 кв.м; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання; використання у мирний час погреби жителів будинку;

- згідно з обліковими картками захисної споруди протирадіаційного укриття № 135509, датованих 15.10.1987 та 03.03.2008, останнє знаходиться у комунальній власності та призначене для укриття населення; прийнято в експлуатацію 1972 року; місткість 150 осіб; загальна площа 121 кв.м; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання; використання у мирний час погреби жителів будинку.

- згідно з обліковими картками захисної споруди протирадіаційного укриття № 135535, перша дата не вказана, друга дата 03.03.2008, останнє знаходиться у комунальній власності та призначене для укриття населення; прийнято в експлуатацію 1994 року; місткість 150 осіб; загальна площа 612 кв.м; наявні системи вентиляції, опалення, енергопостачання, водопостачання; використання у мирний час погреби жителів будинку.

Захисні споруди цивільного захисту у складі багатоквартирних житлових будинків до 2019 року перебували на балансі КП «Яготинська ЖЕК», що вбачається із копій облікових карток та паспортів протирадіаційних укриттів, доданих прокурором до позову, а також видно з рішення Яготинської міської ради від 28.03.2019 № 1884-47-VII, яким затверджено акти про списання багатоквартирних будинків з балансу комунального підприємства Яготинської міської ради «Яготинська житлово-експлуатаційна контора», зокрема й тих, що знаходяться за адресами: провул. Говорова, 27; вул. Київська, 7; вул. Винниченка, 19 в місті Яготині Київської області.

Попри те, що в самих актах про списання багатоквартирних будинків з балансу від 30.09.2019 не зазначені відомості щодо вбудованих ПРУ, відповідачу (власнику) та третій стороні (балансоутримувачу) було достеменно відомо про їх наявність, виходячи із даних облікових карток 1987, 1994, 2008 років, паспортів протирадіаційних укриттів, технічних паспортів на громадські будинки та підвальні приміщення з укриттями № № 135508, 135509, 135535.

Вказане свідчить про те, що незважаючи на факт поінформованості посадових осіб Яготинської міської ради про розташування за вищевказаними адресами окремих об`єктів нерухомого майна комунальної власності, а саме, захисних споруд цивільного захисту ПРУ № № 135508, 135509, 135535, органом місцевого самоврядування, як дійсним власником цього нерухомого майна комунальної форми власності, а також «КП Яготинська ЖЕК», як їх колишнім балансоутримувачем, тривалий час не здійснено співмірних заходів до повного виконання вимог п. 10 Постанови Кабінету Міністрів України від 20.04.2016 № 301 та п. 4 наказу КП «Яготинська ЖЕК» № 82 щодо необхідності здійснити дії з реєстрації права комунальної власності на такі приміщення в установленому законом порядку та прийняття його на баланс уповноваженого балансоутримувача, що створює правову невизначеність щодо статусу цих об`єктів цивільного захисту та суб`єктів, зобов`язаних здійснювати їх утримання у придатному стані до використання за призначенням в особливий період укриття населення, що стало підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом.

Всупереч положень п. 10 Порядку № 301 будь-яких рішень щодо протирадіаційних укриттів № № 135508, 135509, 135535 балансоутримувачем, органом місцевого самоврядування або його виконавчим органом після завершення процедури списання багатоквартирних будинків № 27 по вул. Говорова, № 7 по вул. Київській та № 19 по вул. Винниченка у місті Яготин не приймалось, а право комунальної власності на них до цього часу не зареєстроване в установленному законом порядку відповідно до положень Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Пунктом 27 Порядку № 138 визначено, що виключення захисних споруд (споруд подвійного призначення) з фонду захисних споруд, облік яких ведеться в паперовій формі, здійснюється міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування після їх виключення організаційно-розпорядчим документом з фонду захисних споруд на підставі погоджених із ДСНС матеріалів. Вимоги щодо визначення критеріїв неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд (споруд подвійного призначення), оформлення документів, що підтверджують таку неможливість, для прийняття міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування рішень щодо виключення за погодженням із ДСНС таких споруд із фонду захисних споруд визначає МВС. Внесення інформації до Інформаційної системи щодо виключення захисних споруд (споруд подвійного призначення) з фонду захисних споруд здійснюється ДСНС, а найпростіших укриттів - міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування після набрання чинності організаційно-розпорядчим документом щодо їх виключення із зазначеного фонду. Виключення захисних споруд (споруд подвійного призначення) з фонду захисних споруд здійснюється з одночасним поповненням фонду захисних споруд відповідно до потреб, визначених місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування.

Водночас, згідно з листом Департаменту цивільного захисту та оборонної роботи Київської обласної державної адміністрації від 08.08.2024 № 1307/27.01/27.1/2024 вбачається, що процедура виключення ПРУ № № 135508, 135509, 135535 із фонду захисних споруд цивільного захисту не розпочиналась, відповідні клопотання від балансоутримувачів чи органів місцевого самоврядування до обласної державної адміністрації не надходили.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку":

- спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія;

- допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення);

- нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна.

Згідно з частиною другою статті 4 наведеного Закону власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників (частина перша статті 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

У свою чергу, за змістом статті 2 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

Відповідно до частини першої статті 32 Кодексу цивільного захисту України до захисних споруд цивільного захисту, зокрема, належить протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості.

Колегія суддів звертає увагу, що для розмежування допоміжних приміщень багатоквартирного жилого будинку, які призначені для забезпечення його експлуатації і побутового обслуговування мешканців будинку і входять до житлового фонду, та нежилих приміщень, які призначені для торговельних, побутових й інших потреб непромислового характеру і є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин та до житлового фонду не входять, слід виходити як з місця їхнього розташування, так і із загальної характеристики сукупності властивостей таких приміщень, зокрема способу і порядку їх використання (такий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 598/175/15-ц).

Допоміжними приміщеннями мають вважатися всі без винятку приміщення багатоквартирного житлового будинку, незалежно від наявності або відсутності в них того чи іншого обладнання, адже їх призначенням є обслуговування не лише будинку, а й власників квартир, підвищення життєвого комфорту і наявність різних способів задоволення їх побутових потреб, пов`язаних із життєзабезпеченням. І лише приміщення, що з самого початку будувалися як такі, використання яких мало інше призначення (магазини, перукарні, офіси, поштові відділення тощо), залишаються тими, що не підпадають під правовий режим допоміжних приміщень (аналогічний правову позицію викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.07.2018 у справі № 916/2069/17, від 22.11.2018 у справі №904/1040/18, від 08.04.2020 у справі № 915/1096/18).

Отже, чинним законодавством України встановлено загальне правило (своєрідну презумпцію) наявності у всіх нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку статусу допоміжних приміщень, а як виняток, лише приміщення, що з самого початку будувалися як такі, використання яких мало інше призначення - для торговельних, побутових та інших потреб непромислового характеру, залишаються тими, що не підпадають під правовий режим допоміжних приміщень (такий висновок наведено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 922/1406/21).

Враховуючи положення ст. 32 Кодексу цивільного захисту України, а саме те, що захисні споруди цивільного захисту комунальної власності не підлягають приватизації (відчуженню), протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535 не вибули із комунальної власності територіальної громади міста Яготин та станом на момент розгляду справи є комунальною власністю Яготинської міської ради та підлягають утриманню за рахунок коштів територіальної громади міста Яготин.

Отже, як підтверджується матеріалами справи протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535 не виключено із Фонду споруд цивільного захисту та перебувають на електронному обліку захисних споруд цивільного захисту Київської області, однак Яготинською міською радою не вчинено дій, спрямованих на внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та взяття вказаного майна уповноваженим балансоутримувачем на баланс.

Згідно з положеннями ст. 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом. Відмова у державній реєстрації права на нерухомість, ухилення від реєстрації, відмова від надання інформації про реєстрацію можуть бути оскаржені до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 цього ж закону державній реєстрації прав підлягають: право власності та право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на майбутній об`єкт нерухомості.

Не зважаючи на те, що Порядком № 301 чітко не визначено строків для проведення державної реєстрації права власності на комунальні нежитлові чи житлові приміщення у списаному з балансу багатоквартирному будинку, проте з аналізу положень п. 10 цього Порядку вбачається, що така реєстрація має бути проведена після завершення списання з балансу вказаного будинку в розумний строк.

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, станом на момент розгляду справи Яготинською міською радою не вчинено належних дій щодо державної реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права комунальної власності на захисні споруді цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535.

Крім того, чинним законодавством України встановлено загальне правило (своєрідну презумпцію) наявності у всіх нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку статусу допоміжних приміщень, а як виняток, лише приміщення, що з самого початку будувалися як такі, використання яких мало інше призначення для торговельних, побутових та інших потреб непромислового характеру (зокрема, об`єкти цивільного захисту), залишаються тими, що не підпадають під правовий режим допоміжних приміщень (такий висновок наведено в постанові Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 922/1406/21).

Листом від 21.12.2016 № 16-19085/162 Державною службою з надзвичайних ситуацій України (далі - ДСНС) роз`яснено питання щодо подальшого утримання захисних споруд цивільного захисту, розташованих у підвальних приміщеннях багатоквартирних будинків, у разі списання з балансу, передачі таких будинків в управління ОСББ або управителю.

Зокрема зазначено, що з урахуванням листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 09.09.2016 № 7/9-11184, захисні споруди не належать до спільного майна багатоквартирного будинку, утримання таких споруд здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають, та, у випадку передачі багатоквартирних будинків на баланс ОСББ або управителя, захисні споруди комунальної та державної власності залишаються у попередній власності або в установленому порядку передаються до комунальної власності. Законами України не передбачено завдань та обов`язків ОСББ щодо забезпечення укриття населення та утримання захисних споруд. Виконання зазначених завдань належить до повноважень органів місцевого самоврядування та місцевих державних адміністрацій.

З метою документального закріплення статусу захисних споруд та права комунальної власності на них, вирішення питання щодо їх подальшого утримання, ДСНС рекомендувала провести технічну інвентаризацію зазначених захисних споруд як об`єктів нерухомого майна з виготовленням відповідної технічної документації, в установленому порядку оформити на них документи на право власності, а також визначити їх подальших балансоутримувачів.

Таким чином, навіть у разі коли приміщення фізично є частиною будівлі, що належить ОСББ, таке приміщення може бути окремим самостійним об`єктом цивільно-правових відносин, а в даному випадку об`єктом цивільного захисту.

Водночас, захисні споруди цивільного захисту мають спеціальний правовий статус та є імперативно обмеженим у цивільному обороті нерухомим майном стратегічного значення, про що органу місцевого самоврядування було достовірно відомо.

Враховуючи, що спірні нежитлові приміщення ПРУ № № 135508, 135509, 135535 є самостійними об`єктами цивільних відносин, мають спеціальний правовий статус та порядок використання, передбачена законодавством процедура виключення захисних споруд цивільного захисту з обліку не проводилась, в результаті приватизації квартир багатоквартирних житлових будинків їх мешканцями право спільної сумісної власності на такі приміщення не виникло, з метою усунення правової невизначеності статусу об`єктів цивільного захисту та застосування ефективного способу цивільного захисту у спірних правовідносинах, вимоги про зобов`язання Яготинської міської ради вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на приміщення ПРУ № № 135508, 135509, 135535 є обґрунтованими.

В період дії на території України правового режиму воєнного стану, склалася ситуація, за якої захисні споруди цивільного захисту м. Яготин, незважаючи на установлену чинним законодавством чітку, однозначну та зрозумілу процедуру списання з балансу багатоквартирних будинків, із обов`язком зареєструвати в установленому законом порядку право власності на виявлені у ході такого списання окремі нежитлові приміщення, які не перебувають у приватній власності та право комунальної власності на них не зареєстроване, у тому числі ПРУ, а також прийняти їх на баланс балансоутримувача і привести в належний експлуатаційний стан готовності до використання за первісним призначенням, досі не мають офіційного визнання і підтвердження державою майнових прав дійсного їх власника і речового права балансоутримувача саме внаслідок тривалої бездіяльності представницького органу місцевого самоврядування, уповноваженого на виконання цих функцій від імені Яготинської міської територіальної громади.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 Цивільного кодексу України та ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України визначений такий спосіб захисту порушених, невизнаних чи оспорюваних прав як примусове виконання обов`язку.

Бездіяльність представницького органу місцевого самоврядування щодо державної реєстрації права комунальної власності та відсутність балансоутримувача захисних споруд свідчить про ухилення Яготинської міської ради від виконання передбаченого законом обов`язку, призводить до неможливості забезпечити їх належний технічний стан, який дозволяє привести укриття у готовність до використання за призначенням, що становить небезпеку для життя і здоров`я громадян, особливо в умовах воєнного стану, має наслідком невиконання вимог законодавства не лише у сфері державної реєстрації й належного обліку комунального майна, а й у сфері цивільного захисту, чим порушуються інтереси держави й територіальної громади та встановлені державою гарантії із забезпечення конституційних прав громадян на захист життя і здоров`я.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (правові позиції викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 та від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц).

Зважаючи на викладене вище, а також те, що захисні споруди цивільного захисту протирадіаційні укриття ПРУ № № 135508, 135509, 135535 перебувають на електронному обліку захисних споруд цивільного захисту Київської області, у встановленому законом порядку дані захисні споруди цивільного захисту не були виключені із фонду споруд цивільного захисту, не втратили такого статусу та є майном, що перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Яготин, а також те, що станом на момент розгляду справи Яготинською міською радою не вчинено належних дій щодо державної реєстрації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту - протирадіаційні укриття № № 135508, 135509, 135535, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги є законними і обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Доводи відповідача про те, що на проходження у підвальних приміщеннях з розміщеними в них спірними ПРУ мереж водопостачання, каналізаційних систем та магістральних мереж електрообладнання не спростовують вищевказаних обставин особливого правового статусу цього нерухомого майна та не можуть бути підставою для автоматичного віднесення цих приміщень до категорії допоміжних приміщень. Щодо доводів про неможливість приведення спірних захисних споруд цивільного захисту до відповідних захисних властивостей згідно з вимогами ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту» колегія суддів їх безпідставними з огляду на таке.

На спростування цих доводів необхідно вказати, що з урахуванням ситуації, що склалась в країні через невмотивовану військову агресію російської федерації, до чинного законодавства внесено низку змін та доповнень, згідно яких проектування захисних споруд стало обов`язковим елементом нового будівництва.

Так, відповідно до п. 1.2 цих будівельних норм ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту» ці норми слід застосовувати при новому будівництві та реконструкції захисних споруд цивільного захисту (сховищ, протирадіаційних укриттів) та споруд подвійного призначення із захисними властивостями сховищ або протирадіаційних укриттів. При цьому реконструкція споруд це комплекс робіт, спрямованих на зміну характеристик, функціонального призначення або розширення існуючих об`єктів будівництва. Цей процес передбачає, наприклад, зміну конструкцій, інженерних мереж, або розширення геометричних форм будівель. Реконструкція може бути проведена для поліпшення функціональності, безпеки, комфорту та енергоефективності об`єкта. Ремонт же, в свою чергу,

передбачає відновлення або покращення елементів споруди, не змінюючи її основних характеристик.

Тобто, вимоги ДБН В.2.2-5:2023 не підлягають до застосування при приведенні спірних укриттів, побудованих у 1976, 1972 та 1994 роках як окремі об`єкти нерухомого майна, у відповідність до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом МВС України від 09.07.2018 № 579 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

Щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави колегія суддів зазначає наступне.

Як зазначалося вище, згідно із частинами другою та третьою статті 4 Господарського процесуального кодексу України державні органи та органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 53 Господарського процесуального кодексу України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що держава може вступати в цивільні (господарські) та адміністративні правовідносини. У випадку, коли держава вступає в цивільні (господарські) правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими учасниками цих правовідносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у господарських, правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі №915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Також Велика Палата Верховного Суду зауважувала, що і в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з абзацами першим - третім частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

За змістом частин четвертої, п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 28.09.2022 у справі № 483/448/20 у кожному випадку звернення до суду в інтересах держави, перед тим, як визначити коло відповідачів, прокурор має встановити, насамперед: (а) суб`єкта, якому належать повноваження звертатися до суду за захистом відповідного права або інтересу; (б) ефективний спосіб захисту такого права чи інтересу; (в) залежно від установленого - коло відповідачів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц наведено правовий висновок, зокрема, про те що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Водночас, Конституція України та Закон України "Про прокуратуру" надають прокурору повноваження з представництва не тільки загальнодержавних інтересів, але й локальних інтересів держави, у тому числі інтересів територіальної громади (близька за містом правова позиція Великої Палати Верховного Суду викладена в постанові від 15.09.2020 у справі №469/1044/17).

Звертаючись з розглядуваним позовом до суду прокурор зазначив, що відсутність державної реєстрації права комунальної власності на протирадіаційні укриття призводить не лише до ризиків вибуття цього комунального майна у майбутньому, а й ставить під загрозу захист життя та здоров`я цивільного населення громади, сприяє невиконанню органом місцевого самоврядування вимог законодавства у сфері обороноздатності держави, порушенню встановлених державою гарантій забезпечення цивільного захисту.

Прокурор стверджує, що у даному випадку саме відповідач має матеріально-правову заінтересованість в офіційному підтвердженні речового права на спірне майно за умови невизнання цього права її представницьким органом місцевого самоврядування Яготинською міською радою, що, у свою чергу, створює правову невизначеність щодо дійсного статусу нерухомого майна та вказує на неналежне управління нежитловими приміщеннями комунальної форми власності в інтересах територіальної громади міста для забезпечення потреб у цивільному захисті населення, у збереженні нерухомого майна зі спеціальним статусом як об`єкта цивільного захисту протирадіаційні укриття, та усунення ризиків його безпідставного відчуження у спільну сумісну власність співвласників багатоквартирного будинку як допоміжних приміщень (підвалів).

У разі відсутності органу уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19).

З огляду на викладене та ситуацію, що склалася внаслідок незабезпечення відповідачем державної реєстрації права комунальної власності на спірні нежитлові приміщення, які від початку проектувалися та будувалися саме як протирадіаційне укриття з метою забезпечення безпеки населення в рамках цивільної оборони, колегія суддів зазначає, що прокурор, пред`являючи такий позов, вочевидь, діяв в межах та порядку, передбачених статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 53 Господарського процесуального кодексу України. При цьому ані скаржник, ані інші учасники процесу не спростували доводів прокурора про наявність у нього можливість представляти інтереси держави.

За таких обставин та враховуючи те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував у чому полягає порушення цих інтересів, визначивши Яготинську міську раду відповідачем та заявивши вимоги про зобов`язання вчинити дії щодо реєстрації комунальної власності на приміщення протирадіаційного укриття, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду про те, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та правомірно звернувся до суду як самостійний позивач.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до незгоди з висновками місцевого суду стосовно оцінки фактичних обставин у цій справі та спрямовані на доведення необхідності їх переоцінки у тому контексті, який, на думку скаржника, свідчить про наявність підстав для відмови у задоволенні позову.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог Бориспільської окружної прокуратури.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга Яготинської міської ради на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Яготинської міської ради на рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 26.02.2025 у справі №911/2531/24 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на апелянта.

4. Матеріали справи № 911/2531/24 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена та підписана 02.09.2025.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Гаврилюк

В.В. Сулім