ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
У Х В А Л А

"02" вересня 2025 р. Справа № 924/790/25

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., розглянувши матеріали справи

за заявою ОСОБА_1 , м. Шепетівка Хмельницької області

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

за участю представника заявника: адвокат Мельникова А.В. згідно ордеру № 1964406 від 04.08.2025.

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 22.08.2025 прийнято заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи до розгляду.

Представник заявника в підготовче засідання 02.09.2025 року з`явився, заяву від 04.08.2025 підтримав.

Розглянувши заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, подані боржником документи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду, заслухавши пояснення учасників, господарський суд встановив таке.

Частиною 1 ст. 2 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Статтею 1 КУзПБ визначено, що неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом

Відповідно до статті 113 КУзПБ провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Статтею 115 КУзПБ передбачено, що провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи може бути відкрито лише за заявою боржника.

Так, фізична особа, ОСОБА_1 , звернувся до Господарського суду Хмельницької області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку, передбаченому ст. 115-119 КУзПБ.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що у нього відсутні фінансові можливості погасити наявну заборгованість за кредитними зобов`язаннями у розмірі 504849,24 грн.

Згідно із заявою кредиторами боржника є: АТ «Таскомбанк», АТ «Банк Кредит Дніпро», АТ «Укрсиббанк», АТ «Банк Альянс», АТ «Ідея Банк», АТ «Банк Восток», АТ «Акцент-Банк», АТ «Приватбанк», АТ «ПУМБ».

Підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи наведені в ч. 2 ст. 115 КУзПБ, згідно з якою боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо:

боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців;

у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними;

існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Згідно із ч. 1 ст. 116 КУзПБ заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Приписами чч. 2, 3 ст. 116 КУзПБ визначено зміст заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та перелік додатків, який має бути додано до заяви.

Системний аналіз статті 113, чч. 1, 2 ст. 116 КУзПБ свідчить, що про наявність наведених підстав у кожному конкретному випадку мають свідчити достатні фактичні обставини з урахуванням поданої боржником заяви та доданих до неї доказів на підтвердження настання обставин, що підтверджують неплатоспроможність фізичної особи (фізичної особи - підприємця).

Відповідно до ч. 1 ст. 119 КУзПБ у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Розглядаючи заяву боржника у підготовчому засіданні, суд з урахуванням положень ч. 3 ст. 13, статей 74, 76, 77 ГПК України, повинен перевірити відповідність поданої заяви вимогам до її форми та змісту відповідно до статті 116 КУзПБ та з`ясувати на підставі поданих боржником доказів наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, визначених ч. 2 ст. 115 КУзПБ (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.07.2021 у справі № 909/1028/20).

За приписами ч. 3 ст. 119 КУзПБ суд за наслідками підготовчого засідання може вчинити одну із таких процесуальних дій: відкрити провадження у справі про неплатоспроможність у разі підтвердження однієї з підстав відкриття провадження у справі, визначених ч. 2 ст. 115 КУзПБ та відповідності заяви вимогам статті 116 КУзПБ, а за відсутності таких підстав - відмовити у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність з підстав визначених ч. 4 ст. 119 КУзПБ.

Частиною 4 ст. 119 КУзПБ визначено, що господарський суд постановляє ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність, якщо: 1) відсутні підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; 2) боржник виконав зобов`язання перед кредитором (кредиторами) у повному обсязі до підготовчого засідання суду; 3) боржника притягнуто до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю; 4) боржника визнано банкрутом протягом попередніх п`яти років.

Тобто на наведеній стадії (підготовчого засідання у справі) судом надається оцінка відповідності поданої заяви боржника за формою та змістом вимогам статей 115, 116 КУзПБ та наявності підстав для відмови у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність за ч. 4 ст. 119 КУзПБ (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 26.05.2022 у справі № 922/1426/21).

Заявник при зверненні до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність вказав, що почав залучати кредитні кошти в період, коли не мав постійного місця роботи, а рівень доходу був нестабільним. У зв`язку з відсутністю офіційного працевлаштування та необхідністю покриття базових витрат на життя, боржник звертався до фінансових установ за кредитами, які використовувалися переважно для побутових потреб та часткового перекриття попередніх зобов`язань. Із часом загальне кредитне навантаження зросло до рівня, що перевищував його платоспроможність. У складний період боржник, перебуваючи в емоційно нестабільному стані, певний час вдавався до участі в азартних іграх. Усвідомивши ризики такої поведінки, він добровільно звернувся до Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (КРАІЛ) із заявою про застосування до нього заходів самообмеження з метою припинення доступу до азартних ігор. Цей крок підтверджує його свідоме прагнення стабілізувати фінансову ситуацію та вийти з боргового навантаження. У серпні 2023 року боржником було здійснено відчуження частини будинку та земельної ділянки на загальну суму 157000,00 грн. Отримані кошти переважно були спрямовані на погашення кредитної заборгованості, що свідчить про добросовісне ставлення до виконання своїх зобов`язань. Наразі боржник працевлаштований на посаді продавця-консультанта, однак його заробітна плата є мінімальною та не дозволяє виконувати умови кредитних договорів у повному обсязі. Інших стабільних джерел доходу він не має. У боржника є матір, яка має третю групу інвалідності та отримує відповідну пенсію. Утримання себе та матері фактично покладається на його особисті зусилля.

Як слідує з матеріалів справи, а саме кредитного звіту від 02.07.2025, боржником укладалися кредитні договори, зокрема, 24.09.2014 з Приватбанк (поточна заборгованість 41295,15 грн, кредит відкритий), 23.04.2021 з Акцент-Банк (поточна заборгованість 102304,48 грн, кредит відкритий), а також низка кредитних договорів у період з 08.04.2024 по 04.02.2025.

Водночас на підставі наявних в матеріалах справи банківських виписок суд установив, що боржник витрачав кредитні кошти на ігрових сайтах.

Зокрема, як вбачається з операцій за картковим рахунком, відкритим у АТ «Акцент-Банк», за період з 16.05.2023 по 03.03.2025 ОСОБА_1 витрачав кошти для участі у Slotcity.ua, Cosmolot, Supergra.

Також відповідно до виписок з операцій за картковими рахунками, відкритими у АТ «ПриватБанк», у 2022-2025 роках ОСОБА_1 витрачав кошти на ігрових сайтах, зокрема Parimatch, Supergra.

Разом з тим, як свідчать декларації про майновий стан боржника за 2022-2025 роки, останнім задекларовано доходи (боржника та членів його родини), а саме: 2022 рік - 2078352,64 грн (дружина); 2023 рік 239146,00 грн (боржник), 2088601,85 грн (дружина); 2024 рік 2801211,00 грн (боржник); 2025 рік 226226,00 грн (боржник).

Крім того, відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів від 18.06.2025 за період з грудня 2024 року по лютий 2025 року ОСОБА_1 нараховано 3268771,31 грн доходу (виграші та призи, інші доходи, додаткове благо).

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів від 27.06.2025 дружині боржника ОСОБА_2 у 2022 році нараховано 2078352,64 грн, у 2023 році 2088601,85 грн.

Згідно з довідкою про доходи від 25.06.2025 ОСОБА_3 за період з 01.01.2021 по 31.05.2025 нараховано 134949,00 грн пенсії по інвалідності.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 30.08.2023 ОСОБА_1 відчужено нерухоме майно на суму 157940,00 грн.

Із наведено вище слідує, що боржник та члени його родини у 2022-2025 роках отримували стабільно високі доходи, однак доказів на підтвердження неможливості погашення взятих на себе кредитних зобов`язань, в тому числі за кредитами 2014 року, 2021 року та 2024-2025 років, а також доказів на підтвердження, на які конкретні цілі (матеріальні цінності) було витрачено отримані від кредитних установ кошти, та за рахунок яких можливе погашення кредитної заборгованості, заявником не подано. Натомість, маючи кредитні зобов`язання перед кредитними установами, боржник, проявляючи недобросовісну поведінку, витрачав кошти для участі у азартних іграх та лотереях. При цьому, доказів звернення до Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (КРАІЛ) із заявою про застосування до нього заходів самозбереження з метою припинення доступу до азартних ігор боржник не надав. Також боржник не підтвердив належними доказами, що кошти, що надійшли від продажу нерухомого майна, було спрямовано на погашення кредитної заборгованості.

Отже, систематичне витрачання боржником протягом 2022-2025 років коштів для оплати на ігрових сайтах при наявності заборгованості перед кредиторами, на думку господарського суду, свідчить про наявність фактів недобросовісної поведінки боржника. Пасивна поведінка боржника щодо погашення заборгованості перед кредиторами, витрачання коштів для оплати на ігрових сайтах, може свідчити про зловживання правом на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність.

Відповідно до приписів статей 3 та 13 ЦК України дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 03.08.2023 у справі № 926/2987-б/20 зауважив, що КУзПБ запроваджено "добровільне банкрутство" боржника фізичної особи, що не є обов`язком, а правом, яким боржник, у разі дотримання певних вимог, може скористатися задля реструктуризації його боргів, прощення (списання) вимог кредиторів та/або звільнення від боргів і відновлення його платоспроможності.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20, акцентував на тому, що з огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна.

Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

За такого підходу у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах статей 3 та 13 ЦК України.

Таким чином, до боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Зокрема, задля отримання бажаного результату - відновлення платоспроможності у судовій процедурі реструктуризації боргів КУзПБ покладає на боржника обов`язки:

- повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду (пункт 3 частини другої статті 116 КУзПБ), отже обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами тощо;

- надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів (п. 4-11 ч. 3 ст.116 КУзПБ), тому у разі необхідності і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог;

- подати проєкт плану реструктуризації боргів та співпрацювати з керуючим реструктуризацією і зборами кредиторів при погодженні його змісту (ч. 4 ст. 116, ч. 7 ст. 126 КУзПБ);

- повністю погасити окремі види заборгованості до затвердження судом плану реструктуризації боргів боржника (ст. 125 КУзПБ);

- погашати вимоги кредиторів згідно з умовами плану реструктуризації боргів у разі його затвердження (ч. 1 ст.128 КУзПБ).

Також, КУзПБ містить низку процесуальних запобіжників задля уникнення недобросовісного використання боржником судових процедур неплатоспроможності, зокрема, передбачає відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо боржника притягнуто до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю чи визнано банкрутом протягом попередніх п`яти років (п. 3, 4 ч. 4 ст. 119 КУзПБ), а також заборону відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи боржника протягом року з дня закриття такого провадження стосовно того ж боржника з підстав, передбачених частиною сьомою статті 123 КУзПБ.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20 сформулював принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності.

З огляду на викладені обставини, господарський суд дійшов висновку, що боржник продемонстрував недобросовісну поведінку в розумінні КУзПБ.

Окрім того, встановлені судом у цій справі обставини та наявні докази (отримані боржником та членами його сім`ї доходи, систематичне витрачання боржником коштів на ігрових сайтах при наявності кредитної заборгованості) свідчать про відсутність у боржника ознак неплатоспроможності.

Відповідно до ст. 1 КУзПБ неплатоспроможність - неспроможність боржника (іншого, ніж страховик або кредитна спілка) виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом, або встановлена Національним банком України неплатоспроможність страховика відповідно до Закону України "Про страхування" чи неплатоспроможність кредитної спілки відповідно до Закону України "Про кредитні спілки".

Умовами для встановлення щодо боржника такого складного за своїм змістом юридичного факту, як загроза неплатоспроможності боржника, є наявність таких юридичних фактів:

- існування у боржника щонайменше перед двома кредиторами зобов`язань, строк виконання яких настав та визначається за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини;

- розмір всіх активів боржника є меншим, ніж сумарний розмір зобов`язань перед всіма кредиторами боржника, строк виконання яких настав за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини, тобто такий майновий стан боржника за всіма його показниками, який за оцінкою сукупної вартості всіх активів боржника очевидно не здатний забезпечити задоволення вимог виконання зобов`язань перед всіма кредиторами, строк виконання яких настав, ні у добровільному, ні у передбаченому законом примусовому порядку.

При цьому, зобов`язання, що підтверджують виникнення загрози неплатоспроможності, мають бути реальними та документально підтвердженими. Для визначення ознак загрози неплатоспроможності правове значення має сукупний розмір боргових зобов`язань, а не їх структура, оскільки при аналізі фінансового стану боржника із загального переліку зобов`язань не виключаються ті, які не дають змогу кредитору ініціювати процедуру банкрутства.

Отже, загроза неплатоспроможності боржника розкривається законодавцем через його фінансово-економічний стан, основним визначальним критерієм якого є нездатність боржника відповісти за своїми зобов`язаннями належним йому майном (активами) і тим самим виконати грошові зобов`язання в повному обсязі перед всіма кредиторами.

Як уже було зазначено судом вище, боржником укладалися кредитні договори у період 2024 рік - початок 2025 року (в тому числі 2 договори 2014 та 2021 років відповідно), заборгованість за яким станом на дату подання заяви про неплатоспроможність становить 504849,24 грн. Проте, доходи задекларовані доходи боржника у 2024-2025 роках сумарно становлять 3037625,31 грн, що у 6 разів перевищують існуючу кредитну заборгованість, відтак означені обставини свідчать про можливість боржника погашати таку заборгованість перед кредиторами та відсутність ознак неплатоспроможності з боку ОСОБА_1 .

Боржником не надано доказів на підтвердження, що саме він не може здійснювати погашення заборгованості.

Доказів щодо звернення до кредиторів щодо реструктуризації заборгованості та проведення заявником дій щодо пошуку шляхів для погашення заборгованості суду не надано.

Доказів щодо наявності нових обставин (ознак неплатоспроможності) суду не надано.

Вказане вище та пасивна поведінка боржника щодо погашення заборгованості перед кредиторами, може свідчити про зловживання правом на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність.

З огляду на викладені обставини та наведені норми, суд дійшов висновку щодо відсутності правових підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

При постановленні цієї ухвали судом також було взято до уваги правові позиції, викладені у постановах Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.11.2024 у справі № 906/590/24, від 07.10.2024 у справі № 906/441/24.

Зважаючи на те, що судом відмовлено у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність боржника, господарський суд залишає без розгляду заяву арбітражного керуючого про участь у справі про неплатоспроможність.

Суд також доводить до відома боржника, що згідно із частиною 7 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства відмова у відкритті провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за наявності підстав, встановлених цим Кодексом.

Керуючись статтями 113, 115, 116, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 76, 77, 78 79, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

Заяву арбітражного керуючого Мотальової-Кравець В.Ю. про участь у справі від 15.06.2025 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 02.09.2025.

Суддя Заверуха С.В.

Віддрук. 2 прим.:

1 - до справи;

2 - заявнику ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , і.н. НОМЕР_1 ) реком. з повідом. про вручення.

Направити ухвалу представнику заявника (Мельниковій А.В.) та арбітражному керуючому Мотальовій-Кравець В.Ю. до електронного кабінету Електронного суду.

Направити на адресу електронної пошти:

Шепетівського відділу ДВС у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - ;

Головного управління ДПС у Хмельницькій області ;

Регіонального відділу з питань банкрутства Управління банкрутства Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - .