УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

03.09.2025Справа № 910/10155/25

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши матеріали

позовної заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лазурний блюз"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІЛ ДІЛ"

про витребування майна.

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лазурний блюз" (далі позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІЛ ДІЛ" (далі відповідач) про витребування з незаконного володіння відповідача на користь позивача об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 00: нежитлове приміщення №638а, загальною площею 219 кв.м., яке розташоване у будинку №15A (секція Г, поверх 23) по вулиці Туманяна Ованеса у місті Києві.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначив ціну позову 333 000 грн та долучив докази про сплату судового збору у сумі 5000 грн.

Разом з тим, до позовної заяви не надано доказів вартості спірного майна, які б підтверджували, що вартість майна складає наведену позивачем суму.

При цьому суд виходить з того, що майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто, будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Вказана позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 24.10.2016 у справі № 910/11027/16, у постанові Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 916/1220/17.

Відповідно до п. 2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 р № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Разом з тим, з матеріалів позовної заяви суд не має можливості встановити, яка вартість майна, яке позивач просить витребувати із незаконного володіння відповідача, а тому позивачу необхідно надати відповідні докази на підтвердження вартості такого майна та визначити розмір судового збору відповідно до норм Закону України Про судовий збір, як за вимогу майнового характеру та сплатити цю суму судового збору, докази чого надати суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, для правильного визначення суми судового збору за вимогу майнового характеру необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду.

У свою чергу, позивачем будь-яких доказів на підтвердження ринкової вартості майна на день подання позовної заяви (зокрема звіт про оцінку майна, висновок експерта), суду не надано.

Таким чином, суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті за майнову вимогу.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 162, 164, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лазурний блюз" залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- вартісної оцінки нерухомого майна: нежитлового приміщення № 638а, загальною площею 219 кв.м., яке розташоване у будинку №15A (секція Г, поверх 23) по вулиці Туманяна Ованеса у місті Києві.;

- докази сплати (доплати) судового збору у відповідності до вартості спірного майна, яку позивач просить витребувати, як за майнову вимогу (у випадку, якщо ця сума перевищить вже сплачену суму судового збору).

4. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набрала законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяМ.Є. Літвінова