ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
================================================================
УХВАЛА

про відкриття провадження

25 серпня 2025 року Справа № 915/1213/25

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е.М., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Першого заступника керівника Первомайської окружної прокуратури Миколаївської області, вул. І. Виговського, 18, м. Первомайськ, Миколаївська область, 55213 (код ЄДРПОУ/умовний код 02910048)

в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України, вул. Івана Франка, 19, м. Київ, 01601 ()

до відповідача Релігійної громади (парафії) на ім`я Покрови пресвятої Богородиці Вознесенської єпархії Української православної церкви міста Первомайська Миколаївської області, вул. Кузнєчна, 38, м. Первомайськ, Миколаївська область, 55200 ()

про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності на комплекс нежитлових будівель

без повідомлення (виклику) учасників

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Миколаївської області звернувся Перший заступник керівника Первомайської окружної прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України з позовною заявою до відповідача Релігійної громади (парафії) на ім`я Покрови пресвятої Богородиці Вознесенської єпархії Української православної церкви міста Первомайська Миколаївської області, в якій просить суд:

1. Витребувати у власність держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (код ЄРДПОУ 43220275) з чужого незаконного володіння Релігійної громади на ім`я Покрови Пресвятої Богородиці Вознесенської єпархії Української православної церкви міста Первомайська Миколаївської області () пам`ятку архітектури національного значення - Покровську церкву (літ. А-1) та дзвіницю (літ-Б-1), що розташовані у складі комплексу нежитлових будівель площею 195, 1 кв.м. за адресою: вул. Кузнєчна, 38, м. Первомайськ, Миколаївська область.

2. Скасувати державну реєстрацію права власності Релігійної громади на ім`я Покрови Пресвятої Богородиці Вознесенської єпархії Української православної церкви міста Первомайська Миколаївської області (код ЄРДПОУ 21560766) на комплекс нежитлових будівель площею 195, 1 кв.м., який розташований за адресою: Миколаївська область, м. Первомайськ, вул. Кузнєчна, 38 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 6524299), із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 6524299.

3. Стягнути з відповідача на користь Миколаївської обласної прокуратури судовий збір, сплачений при поданні позову.

Підставою позову зазначено обставини щодо протиправного вибуття з державної власності пам`ятки культурної спадщини національного значення.

Постановою Ради Міністрів УРСР від 24.08.1963 № 970 «Про впорядкування справи обліку та охорони пам`ятників архітектури на території Української РСР» затверджено список пам`ятників архітектури Української РСР, які перебувають під охороною держави, згідно якого Покровська церква та дзвіниця Покровської церкви взяті на державний облік та під охорону держави, їм присвоєно охоронний номер 539.

Отже, починаючи з 1963 року Покровська церква та її дзвіниця мають статус пам`яток архітектури республіканського (національного) значення.

На підставі постанови Кабінету Міністрів України від 13.06.2024 № 700 Покровська церква та дзвіниця Покровської церкви занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як об`єкти культурної спадщини національного значення. Охоронний номер пам`ятки 140039.

Виконавчим комітетом Миколаївської обласної ради народних депутатів від 03.01.1992 № 9 вирішено зареєструвати Статут релігійної громади Української православної церкви, розташованої по вул. Радянська площа, 17, в м. Первомайську Миколаївської області, та доручено виконкомам міських та районних Рад народних депутатів до 01.01.1992 безоплатно передати у власність релігійним організаціям діючі культові споруди разом із прилеглими земельними ділянками та культовим майном, яким вони користуються. На виконання зазначеного вище рішення виконавчим комітетом Первомайської міської ради народних депутатів 18.02.1992 прийнято рішення № 38 про передачу безкоштовно у власність УПЦ Покровської церкви майна, що в ній знаходиться, а також земельної ділянки, на якій розташована культова споруда.

Проте, рішення органу місцевого самоврядування не реалізовано, а право власності релігійною громадою не оформлено.

27.05.2004 рішенням виконавчого комітету міської ради № 246 від 27.05.2004 вирішено оформити право власності та видати релігійній громаді Свято Покровської парафії Миколаївської єпархії Української православної церкви свідоцтво про право власності на об`єкт нерухомого майна будівлю церкви та допоміжні споруди по вул. Кузнєчній, 38, в м. Первомайську. На підставі вказаного рішення 07.07.2004 виконавчим комітетом Первомайської міської ради релігійній громаді Свято-Покровської парафії видано свідоцтво про право власності серії САА № 164156, за яким у власність громади передано комплекс нежитлових будівель. Право власності релігійної громади на нерухоме майно зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень за № 6524299.

Прокуратура зазначає, що перебування пам`яток національного значення у приватній власності суперечить нормам законодавства, яке діяло як на час прийняття рішення виконавчим комітетом Миколаївської обласної ради 03.01.1992, на момент прийняття рішення виконавчим комітетом Первомайської міської ради від 27.05.2004,бшл так і на цей час.

Прокуратура зазначає, що відповідач не міг набути право власності на споруди, які є пам`яткою архітектури, а виконавчі комітети Миколаївської обласної Ради народних депутатів та Первомайської міської ради розпорядились державною власністю без належних повноважень поза волею власника - держави у особі центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини.

Разом з тим, такі рішення виконавчих комітетів Рад народних депутатів і міської ради вичерпали свою дію виконанням внаслідок оформлення на їх підставі за відповідачем права власності на спірне нерухоме майно, а тому визнання їх незаконними не поновить порушене право або законний інтерес держави.

Зважаючи на те, що спірне майно вибуло з державної власності з порушенням вимог чинного законодавства, вбачаються правові підстави для витребування пам`яток архітектури національного значення з чужого незаконного володіння релігійної організації на користь держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України.

Прокуратура зазначає, що спірні пам`ятки національного значення зареєстровані за відповідачем не як окремі об`єкти, а в складі майнового комплексу. Таким чином, в разі задоволення позову про витребування спірного майна, на стадії його виконання, реєстрація права на відповідне майно фактично буде за двома особами: Міністерством - на підставі судового рішення, як належним власником, та відповідачем у складі майнового комплексу.

Міністерство культури та стратегічних комунікацій України є уповноваженим державою органом, що здійснює управління спірним об`єктами нерухомого майна комплексом споруд Покровської церкви та її дзвіниці як пам`ятками архітектури національного значення.

Прокуратура посилається на ст. 387 ЦК України.

Прокуратура зазначає, що релігійна громада не може вважатись добросовісним набувачем права власності на пам`ятку архітектури національного значення.

Позовні вимоги обґрунтовано приписами ст. 41, 54, 131-1 Конституції України, ст. 3, 15, 178, 256, 257, 261, 317, 321, 325, 326, 328, 387, 391, 400 ЦК України, ст. 5 Закону України «Про приватизацію державного майна», ст. 17 Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації» від 23.04.1991, ст. 3, 5, 18 Закону України «Про охорону культурної спадщини», ст. 14, 26, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно», ст. 1, 4, 5 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», п. 3 Указу Президента України «Про заходи щодо повернення релігійним організаціям культового майна» від 04.03.1992, п. 67 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, п. 1 Положення про Міністерство культури та стратегічних комунікацій України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2019 № 885 , ст. 87, 87-1, 89 ЦК Української РСР, ст. 4, 5 Закону Української Радянської Соціалістичної Республіки «Про охорону і використання пам`яток історії та культури» від 13.07.1978 № 3600-1Х, ст. 1, 2, 3, 31, 32, 34 Закону УРСР «Про власність» від 07.02.1991, ст. 366 Адміністративного кодексу Української РСР 1927 року, Постановою Верховної Ради Української РСР від 29.11.1990 № 506-ХІІ «Про захист суверенних прав власності Української РСР», постановою Кабінету Міністрів України від 05.11.1991 № 311 «Про розмежування державного майна України між загальнодержавною (республіканською) власністю і власністю адміністративно-територіальних одиниць (комунальною) власністю».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що остання подана з урахуванням вимог ст. 162, 164, 172 ГПК України. Керуючись ч. 1, 2 ст. 176 ГПК України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Відповідно до ч. 1 ст. 250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 та 4 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, розгляд даної справи слід проводити в порядку загального позовного провадження.

Клопотання прокуратури про залучення Управління культури, національностей та релігій Миколаївської облдержадміністрації у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача розглядатиметься судом в підготовчому засіданні.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 № 451/2023, від 06.11.2023 № 734/23, від 05.02.2024 № 49/2024, від 06.05.2024 №271/2024, від 23.07.2024 №469/2024, від 28.10.2024 №740/2024, № 26/2025 від 14.01.2025, №235/2025 від 15.04.2025, №478/2025 від 14.07.2025 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України продовжувався строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 8 лютого 2025 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 9 травня 2025 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 7 серпня 2025 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України Про правовий режим воєнного стану в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Керуючись ст. 176, 177, 181-182, 233-235, 247, 254-255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

3. Призначити підготовче засідання по справі на 13.11.2025 о 13:00 год.

Повідомити учасників справи про призначення підготовчого засідання по справі.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Миколаївської області за адресою: вул. Олексія Вадатурського (Фалєєвська), 14, м. Миколаїв, 54614.

4. Копію даної ухвали направити на адресу відповідача з проставлянням відмітки "Судова повістка".

5. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введення на території України воєнного стану, складну безпекову ситуацію у м. Миколаєві, і, відповідно, наявність обставин, що загрожують життю, здоров`ю та безпеці працівників апарата суду та відвідувачів суду в умовах збройної агресії проти України, а також з урахуванням надмірного навантаження та недостатню кількість суддів в Господарському суді Миколаївської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл судових справ, з урахуванням показників часу, необхідного для розгляду справ та матеріалів (рішення Вищої кваліфікаційної комісії України від 26.02.2025 № 41/зп-25 та від 05.03.2025 № 46/зп-25, лист ДСА від 28.01.2025 № 15-2062/25), здійснити розгляд даної справи у розумний строк відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР.

6. Встановити відповідачу строк у 15 днів з дня вручення даної ухвали для подання суду відзиву на позовну заяву і всіх наявних доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відзив на позов має відповідати вимогам ст. 165 ГПК України.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 9 ст. 165 ГПК України).

7. Встановити позивачу строк у 5 днів з дня отримання від відповідача відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив в порядку ст. 166 ГПК України та всіх наявних доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення позивача, якщо такі докази не надані відповідачем, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

Відповідь на відзив має відповідати вимогам ст. 166 ГПК України.

8. Встановити відповідачу строк у 5 днів з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень на відповідь на відзив в порядку ст. 167 ГПК України та всіх наявних доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Заперечення мають відповідати вимогам ст. 167 ГПК України.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи (ч. 4 ст. 161 ГПК України).

9. Суд звертає увагу учасників процесу на наступне.

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Суд зазначає про обов`язок осіб, зазначених у ст. 6 ГПК України, зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами (абз. 3 ч. 7 ст. 42 ГПК України).

10. Звернути увагу учасників справи на наступне:

- судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 13 ГПК України);

- кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 ГПК України);

- учасники справи мають права та обов`язки, передбачені ст. 42, 46 ГПК;

- заяви, клопотання і заперечення щодо процесуальних питань подаються в порядку, встановленому ГПК України (ч. 3 ст. 169 ГПК України); якщо такий порядок приписами ГПК України не встановлений, то заяви, клопотання і заперечення щодо процесуальних питань слід подавати до суду в письмовій формі (ч. 3 ст. 169 ГПК України);

- повноваження представників учасників справи, а також документи, що підтверджують повноваження представників, врегульовані приписами ст. 16, 56-61 ГПК України;

- порядок подання доказів, а також наслідки несвоєчасного подання доказів врегульовані ст. 80 ГПК України;

- копії письмових доказів, які подаються до суду, оформлюються відповідно до вимог ст. 91 ГПК України та п. 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлення документів" (ДСТУ 4163-2003), який затверджено наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55.

11. Попередити учасників справи про те, що відповідно до ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною десятою статті 188 цього Кодексу.

На веб-сторінці Господарського суду Миколаївської області на офіційному веб-порталі судової влади України в Інтернет за посиланням: http://mk.arbitr.gov.ua/sud5016/ учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (ст. 235, 255 ГПК України).

Суддя Е. М. Олейняш