ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2025 р. м. Київ Справа № 910/7680/25

Господарський суд Київської області у складі судді Смірнова О.Г., розглянувши в письмовому позовному провадженні без виклику представників сторін справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Термінал Розетка (07400, Київська обл., м. Бровари, Об`їзна дорога, буд. 62 )

до відповідача: Фізичної особи-підприємця Сауленко Наталії Вікторівні ( АДРЕСА_1 )

про стягнення 9346,81 грн.

СУТЬ СПОРУ

Товариство з обмеженою відповідальністю «Термінал Розетка» (далі - позивач) звернулось до Фізичної особи підприємця Сауленко Наталії Вікторівни (далі - відповідач) про стягнення 9 346,81 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що порушення положень договору про надання послуг від 10 січня 2024 року № FBR_48415/60805, укладеного між позивачем та Фізичною особою підприємцем Сауленко Наталією Вікторівною, остання не оплатила надані Товариством послуги на загальну суму 6 000 грн. У зв`язку з цим, позивач, посилаючись на статті 6, 11, 509, 530, 549, 625-627, 901, 903 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та статті 173-175, 193, 231 Господарського кодексу України (далі - ГК України), просив суд стягнути з відповідача вищевказану суму боргу, а також 1 695,75 грн. подвійної облікової ставки НБУ, відповідно до умов договору, 600 грн. штрафу у розмірі 10 % від заборгованості, відповідно до умов договору, 866,93 грн. загальна сума збитків від інфляції та 184,13 грн. трьох процентів річних від простроченої суми.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2025 позовну заяву передано за підсудністю до Господарського суду Київської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2025 наведену вище позовну заяву передано для розгляду судді Смірнову О.Г.

Ухвалою суду від 04.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання. Запропоновано відповідачу не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати заяву із запереченнями щодо розгляду в порядку спрощеного позовного провадження; проте не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позов із урахуванням вимог ст. 165 ГПК України, надати листування з позивачем по суті спору (з доказами направлення або вручення кореспонденції).

Відповідно до ч. ч. 5, 7 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та заперечення щодо її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження до суду не надходили.

Згідно із ч. 2, 3 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

04.07.2025 ухвала суду про відкриття провадження у справі №910/7680/25 від 04.07.2025 була надіслана на поштою за адресою: Київська область, м. Васильків, вул. Щаслива, 12/1, кв. 50, що підтверджується наявним в матеріалах справи списком розсилки відправлення судового рішення (ухвали) від 04.07.2025 у справі № 910/7680/25 канцелярії Господарського суду Київської області. Вказана ухвала отримана відповідачем 14.07.2025, про що свідчить підпис на рекомендованому повідомленні.

Відповідно до ч. 5 ст. 176 ГПК України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Таким чином, відповідача було належним чином повідомлено про розгляд справи №910/7680/25, а судом створені всі необхідні умови для вирішення спору на принципах змагальності, рівності учасників процесу перед законом відповідно до ст. ст. 7, 8, 13 ГПК України.

Враховуючи приписи ч. 4 ст. 240 ГПК України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, рішення прийнято без його проголошення - 03.09.2025.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Реалізація норми ст. 81 Господарського процесуального кодексу України щодо витребування господарським судом документів і матеріалів, необхідних для вирішення спору, безпосередньо залежить від суб`єктивної реалізації сторонами їх диспозитивного права витребовувати через суд докази.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову. Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне та обґрунтоване рішення у справі неможливо.

Згідно з положеннями ст. 236 ГПК України законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права; обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Від повноти встановлення відповідних обставин справи та правильної оцінки доказів залежить обґрунтованість висновків суду при ухваленні судом рішення по суті спору. При цьому, суд в кожному випадку повинен навести мотиви через які він приймає одні докази та відхиляє інші.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що положеннями п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією з засад судочинства визначено змагальність сторін та свободу в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, господарський суд вважає, що судом, в межах наданих повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та вважає за можливе розглядати справу за наявними у справі документами.

Розглянувши та дослідивши матеріали справи, суд встановив.

10.01.2024 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Термінал Розетка» (виконавець) та Фізичною особою-підприємцем Сауленко Наталією Вікторівною (замовник) укладено договір про надання послуг № FBR_48415/60805 (надалі - Договір), за умовами якого позивач зобов`язався надавати відповідачу комплекс послуг: з організації видачі відправлень та/або з організації видачі відправлення в рамках комплексних послуг та/або складське обслуговування товарів/вантажів відповідача, згідно з тарифами та правилами надання послуг відповідної категорії користувачів, які розміщені за посиланням https://rozetka.deliveri/tracking/tariffs, а замовник зобов`язався прийняти та оплатити такі послуги.

Відповідно до пунктів 4.1.- 4.3. Договору плата за надані послуги розраховується відповідно до діючих тарифів, передбачених в тарифах та правилах надання послуг для відповідної категорії користувачів, які розміщенні за посиланням:://rozetka.deliveri/tracking/tariffs.

Оплата наданих послуг здійснюється замовником у безготівковій формі на поточний рахунок виконавця протягом 3-х робочих днів з моменту оформлення експрес-накладної, але не пізніше 20-го числа місяця, наступного за тим, у якому надавались послуги.

За умовами п. 3.3.1. Договору відповідач зобов`язався своєчасно оплачувати послуги виконавця (позивача) у порядку, розмірі та на умовах, передбачених цим договором.

Пунктами 12.1.- 12.5. Договору сторони погодили використання електронного підпису в межах виконання, внесення змін або припинення цього правочину, у тому числі при складанні первинних облікових документів. Сторони погодили, що будь-які документи можуть складатися ними як в паперовому, так і в електронному вигляді, з дотриманням законодавства про електронні документи та електронний документообіг, а також законодавства у сфері КЕП. У разі складання таких документів у електронному вигляді й підписання їх з використанням КЕП та кваліфікованої електронної позначки часу, використання печатки сторонами не є обов`язковим. Сторони погодили можливість використання онлайн-сервісу, призначеного для автоматизації процесів електронного документообігу "Вчасно", що розміщений в мережі Інтернет за посиланням: https://vchasno.ua. При цьому, слова: "надати", "передати", "вручити", "повідомити", "направити", "направлення", "отримати", які зустрічаються в тексті цього договору, в такому випадку передбачають, що відповідний документ може бути переданий/наданий/направлений/вручений/отриманий через вказаний сервіс документообігу. Використання сервісу документообігу "Вчасно" під час передачі документів, якими обмінюються сторони для належного виконання умов цього правочину, оплачується виконавцем. На вимогу будь-якої із сторін, у випадку виникнення технічних проблем, сторони вправі у будь-який момент призупинити оформлення електронних документів і повернутися до оформлення документів у паперовій формі із дотриманням погоджених строків їх підписання. Сторони домовились використовувати в електронному вигляді документи згідно з уніфікованими стандартами електронного документообігу "Вчасно", у тому числі, але не виключно: експрес-накладні, акт про виявлені недоліки, акт надання послуг. Датою оформлення таких електронних документів вважається дата, що зазначена стороною, яка сформувала такий документ і надіслала його іншій стороні через зазначений сервіс. При використанні електронного документообігу датою складання електронного документа та датою здійснення господарської операції буде вважатися дата складання електронного документа (дата, зазначена на самому документі), незалежно від дати накладання КЕП, якщо про інше не зазначено у самому електронному документі.

Даний договір набирає чинності з дати його укладення і діє до 01.01.2025, а в частині оплати послуг - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. Договір вважається автоматично пролонгованим на кожний наступний календарний рік, якщо жодна зі сторін не менш як за 30 календарних днів до закінчення дії цього правочину не заявить про бажання його розірвати (п.11.1 Договору).

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що на виконання умов Договору ним надавались відповідачу послуги, а саме, в період з січня 2024 року по квітень 2024 року надано послуг на загальну суму 6 000 грн. та відповідачем жодних заперечень щодо наданих послуг не висловлено. Оскільки відповідач не сплатив вказаної сума коштів за надані позивачем послуги, останній звернувся із даним позовом до суду, у якому крім зазначеної суми боргу, просить стягнути з відповідача також 1 695,75 грн. подвійної облікової ставки НБУ, відповідно до умов договору, 600 грн. штрафу у розмірі 10 % від заборгованості, відповідно до умов договору, 866,93 грн. загальна сума збитків від інфляції та 184,13 грн. трьох процентів річних від простроченої суми за порушення зобов`язань за Договором.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов таких висновків.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до положень статей 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

За умовами ч. 1 ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Суд встановив, що сума заборгованості відповідача за Договором у розмірі 6 000 грн. підтверджена належними доказами, наявними в матеріалах справи, і відповідач на момент прийняття рішення не надав документів, які свідчать про відсутність вказаної заборгованості перед позивачем, як і не спростував свого обов`язку із її оплати.

За таких обставин, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість вимоги позивача про стягнення з відповідача вказаної суми основного боргу, а відтак позов у цій частині підлягає задоволенню.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем покладеного на нього обов`язку щодо своєчасної оплати обумовлених договором послуг, позивач також просив суд стягнути з відповідача 1 695,75 грн. подвійної облікової ставки НБУ, відповідно до умов договору, 600 грн. штрафу у розмірі 10 % від заборгованості, відповідно до умов договору, 866,93 грн. загальна сума збитків від інфляції та 184,13 грн. трьох процентів річних від простроченої суми, згідно з наданим позивачем розрахунком.

За ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштам Таких висновків у подібних правовідносинах Велика Палата Верховного Суду дійшла у постановах від 19.06.2019 року у справах № 703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц, у постанові від 07.07.2020 року у справі № 296/10217/15-ц, у постанові від 08.11.2019 року у справі № 127/15672/16-ц, у постанові від 04.02.2020 року у справі № 912/1120/16.

Отже, вимоги позивача про стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат є правомірними.

Відтак, здійснивши перерахунок заявлених до стягнення сум інфляційних втрат та 3% річних, судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягають 866,93 грн інфляційних втрат та 184,13 грн 3% річних.

Крім того, позивач просив суд стягнути з відповідача 1 695,75 грн. подвійної облікової ставки НБУ, відповідно до умов договору, 600 грн. штрафу у розмірі 10 % від заборгованості, відповідно до умов договору з 01.01.2024 по 30.04.2024, згідно наданого позивачем розрахунку.

Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання, зокрема, може забезпечуватися неустойкою.

За змістом ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частиною 1 ст. 552 ЦК України встановлено, що сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі.

Відповідно до п. 5.7. Договору за порушення замовником строків оплати рахунків останній несе відповідальність у вигляді пені, що становить подвійну облікову ставку НБУ, яка діяла на момент прострочення платежу, від несплаченої суми за кожен день прострочення. У разі прострочення оплати рахунків більше ніж на 5 робочих днів, замовник додатково сплачує штраф, що становить 10% суми, яка належить до сплати.

Оскільки заявлені позивачем до стягнення розміри пені та штрафу є арифметично вірними, відповідають вимогам чинного законодавства та положенням договору, не перевищують розраховані судом суми, тому позовна вимога про стягнення з відповідача вказаних штрафних санкцій також підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відтак, дослідивши подані в матеріали справи докази у їх сукупності та взаємному зв`язку, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Термінал Розетка» підлягають задоволенню.

Судові витрати, які складаються зі сплаченої позивачем суми судового збору, відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Київської області

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Термінал Розетка» до Фізичної особи підприємця Сауленко Наталії Вікторівни задовольнити.

Стягнути з Фізичної особи підприємця Сауленко Наталії Вікторівни ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Термінал Розетка» (07400, м. Бровари, Об`їзна дорога, буд. 62, ідентифікаційний код 33584049) 6 000 (шість тисяч) грн. 00 коп. основної заборгованості, 1 695 (одна тисяча шістсот дев`яносто п`ять) грн. 75 коп. подвійної облікової ставки НБУ, відповідно до умов договору, 600 (шістсот) грн. 00 коп. штрафу, 866 (вісімсот шістдесят шість) грн. 93 коп. збитків від інфляції, 184 (сто вісімдесят чотири) грн. 13 коп. трьох процентів річних та 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп. судового збору, видавши наказ.

Повний текст рішення складено 03.09.2025 року.

Суддя О.Г. Смірнов

Рішення госпдарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.