ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"26" серпня 2025 р. Cправа № 902/426/25

Господарський суд Вінницької області у складі судді Матвійчука В.В., за участю секретаря судового засідання Ткача Д.В., за відсутності сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Хмільницької міської ради (вул. Столярчука, 10, м. Хмільник, Хмільницький район, Вінницька область, 22000)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" (вул. Гната Юри, буд. 8, кв. 103, м. Київ, 03148)

про стягнення 538 974,14 грн

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляд Господарського суду Вінницької області надійшла позовна заява №530/01-19 від 31.03.2025 Хмільницької міської ради з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" про стягнення коштів за користування земельними ділянками в розмірі 538 974,14 грн.

Позивач посилається на порушення інтересів Хмільницької міської територіальної громади, як власника земельних ділянок, яке полягає в несплаті відповідачем коштів за користування земельними ділянками без достатньої правової підстави на рівні орендної плати, що призвело до недоотримання місцевим бюджетом коштів у відповідному розмірі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.04.2025, вказану позовну заяву розподілено судді Матвійчуку В.В.

У зв`язку із встановленими судом недоліками позовної заяви, що перешкоджали відкриттю провадження у справі, суд, ухвалою від 09.04.2025, постановив позовну заяву Хмільницької міської ради № 530/01-19 від 31.03.2025 залишити без руху та встановив позивачу строк для усунення виявлених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

Заявою № 632/01-19 від 14.04.2025, що надійшла до суду 15.04.2025, позивачем усунено недоліки позовної заяви.

Судом за вказаним позовом відкрито провадження у справі № 902/426/25 за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 27.05.2025, про що 17.04.2025 постановлено відповідну ухвалу.

У визначену судом дату (27.05.2025) розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням судді Матвійчука В.В. на лікарняному, по закриттю якого, суд, ухвалою від 13.06.2025 продовжив строк підготовчого провадження по справі № 902/426/25 на 30 днів та повідомив, що підготовче судове засідання призначено на 19.06.2025.

01.07.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання № б/н від 01.07.2025 (вх. № 01-34/6950/25 від 01.07.2025) про зупинення провадження у справі № 902/426/25 до закінчення досудового розслідування №00000076.

Дослідивши клопотання № б/н від 01.07.2025 (вх. № 01-34/6950/25 від 01.07.2025) про зупинення провадження у справі № 902/426/25 до закінчення досудового розслідування № 00000076, суд врахував, що існування кримінального провадження на стадії досудового розслідування не є підставою для зупинення провадження у цій справі, а наявність в подальшому вироку в кримінальній справі у кримінальному провадженні №00000076 від 15.05.2025, який набере законної сили, відповідно до пункту 2 частини другої статті 320 ГПК України можу бути підставою для перегляду судового рішення у справі, яка переглядається, за нововиявленими обставинами, у зв`язку з чим у задоволенні зазначеного клопотання відмовлено.

Судом закрито підготовче провадження та призначено справу № 902/426/25 для судового розгляду по суті на 26.08.2025, про що 01.07.2025 постановлено відповідну ухвалу.

Після судового засідання, 01.07.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява № б/н від 01.07.2025 (вх. № 01-34/6950/25 від 01.07.2025), у якій позивач повідомляє, що під час перевірки цілісності об`єкта нерухомого майна за адресою: м. Хмільник, вул. Північна, 12а, працівниками юридичного відділу міської ради було виявлено договір про припинення спільної власності на будівлі від 07.04.2023, посвідчений приватним нотаріусом Лукашенко В.Б.

За твердженням позивача, укладення цього договору відбулося із порушенням, оскільки відповідне майно перебувало під арештом у межах виконавчого провадження № 68120155 відповідно до постанови від 27.05.2022, якою накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно боржника - ТОВ "Хорсан Енерджі", а сторони договору надали недостовірну інформацію щодо відсутності арештів і судових спорів, чим, на думку позивача, порушено право Хмільницької міської ради на компенсацію за користування земельною ділянкою.

У зв`язку з наведеними обставинами позивач звернувся до Хмільницької окружної прокуратури із повідомленням про можливе правопорушення, за фактом чого останньою було розпочато досудове розслідування.

Враховуючи зазначене, позивач просив суд розглянути клопотання про зупинення розгляду справи до закінчення досудового розслідування.

26.08.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання № б/н від 26.08.2025 (вх. № 01-34/8934/25 від 26.08.2025) про долучення до матеріалів справи доказів направлення іншій стороні у справі клопотання про зупинення провадження у справі.

26.08.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява № б/н від 26.08.2025 (вх. № 01-34/8950/25 від 26.08.2025), у якій заявник просить провести судове засідання без участі представника Хмільницької міської ради, з урахуванням наявних у справі матеріалів.

26.08.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання № б/н від 26.08.2025 (вх. № 01-34/8951/25 від 26.08.2025) про долучення до матеріалів справи листа Хмільницької окружної прокуратури щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 56-9625 від 26.08.2025.

Позивач правом участі в засіданні суду не скористався. При цьому суд зважає на заяву № б/н від 26.08.2025 (вх. № 01-34/8950/25 від 26.08.2025) про проведення судового засідання за відсутності представника Хмільницької міської ради.

Відповідач правом участі в засіданні суду також не скористався. При цьому суд зауважує, що ухвалу від 01.07.2025, яка направлялася відповідачу за адресою, вказаною в позовній заяві, що відповідає інформації щодо відповідача з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, повернуто на адресу суду із відміткою поштового відділення причин повернення: "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Порядок вручення рекомендованих поштових відправлень врегульовано Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила).

Із вказаних Правил надання послуг поштового зв`язку слідує, що невручення рекомендованого поштового відправлення під час доставки є підтвердженням відсутності особи - адресата за адресою, а отже, день проставлення такої відмітки в поштовому повідомленні слід вважати днем вручення судового рішення в порядку, п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України.

Також відповідно до висновків КАС ВС, викладених у постанові від 23.11.2023 у справі № 990/14340/23, кореспонденція із позначкою "за закінченням терміну зберігання" з урахування конкретних обставин може вважатися належним доказом виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу.

Крім того, суд зазначає, що ухвали суду у справі № 902/426/25 офіційно оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень - www.reyestr.court.gov.ua, доступ до якого є безоплатним та цілодобовим.

Окрім того, судом 15.07.2025 розміщено оголошення на вебпорталі судової влади України про судове засідання з розгляду справи № 902/426/25 по суті, в якій відповідачем є Товариство з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі".

За вказаних обставин у суду є достатні підстави вважати, що ним вжито належних заходів до повідомлення відповідача про дату, час та місце судового слухання, але останній не скористався правом на участь у судовому засіданні.

Розглянувши заяву № б/н від 01.07.2025 (вх. № 01-34/6950/25 від 01.07.2025), подану позивачем, в якій останній просить розглянути клопотання № б/н від 01.07.2025 (вх. № 01-34/6950/25 від 01.07.2025) про зупинення розгляду справи до завершення досудового розслідування, суд зазначає, що вказана заява надійшла після закриття судового засідання, призначеного на 01.07.2025.

Крім того, судом встановлено, що зазначене клопотання вже було розглянуто під час судового засідання 01.07.2025, за результатами чого судом постановлено ухвалу про відмову в його задоволенні.

Таким чином, правові підстави для повторного розгляду зазначеного клопотання відсутні.

Суд, дослідивши клопотання позивача № б/н від 26.08.2025 (вх. № 01-34/8934/25 від 26.08.2025) та № б/н від 26.08.2025 (вх. № 01-34/8951/25 від 26.08.2025) щодо долучення до матеріалів справи відповідних доказів, встановив, що зазначені клопотання подано без дотримання вимог, передбачених статтею 119 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене, відповідно до частини другої статті 118 Господарського процесуального кодексу України, подані клопотання залишаються судом без розгляду.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначено права та обов`язки учасників судового процесу, зокрема учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази тощо.

Також суд зазначає, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 (Закон України від 17.07.1997 р. № 475/97 - ВР), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи (справа "Скопелліті проти Італії" від 23.11.1993), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа "Папахелас проти Греції" від 25.03.1999).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду неефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Суд нагадує, що роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (&51 рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України"). Роль національних судів - організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010). До того ж організація провадження таким чином, щоб воно було швидким та ефективним, є завданням саме національних судів (див. рішення Суду у справі Білий проти України, no. 14475/03, від 21.10.2010).

Враховуючи положення ст.ст. 13, 74 ГПК України, якими в господарському судочинстві реалізовано конституційний принцип змагальності судового процесу, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та заперечень та здійснені всі необхідні дії для забезпечення сторонами реалізації своїх процесуальних прав, а тому вважає за можливе розглядати справу за наявними в ній матеріалами і документами.

Будь-яких письмових заяв і клопотань щодо відкладення розгляду справи на день розгляду справи від відповідача до суду не надійшло.

Поряд з цим слід зазначити, що положеннями ст. 178 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

За таких обставин, справа підлягає вирішенню за наявними матеріалами з огляду на приписи ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України.

З урахуванням неявки представників сторін суд зважає на положення ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якою передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

В порядку ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

У судовому засіданні 26.08.2025 прийнято судове рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

17.02.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Вей Макс Київ" (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" (Покупець) укладено Договір купівлі-продажу, відповідно до п. 1.1 якого Продавець передає (продає) у власність, а Покупець приймає (купує) і зобов`язується прийняти майно і оплатити на викладених нижче умовах комплекс будівель та споруд, який знаходиться за адресою: Вінницька область, місто Хмільник, вулиця Північна, будинок 12а (дванадцять "а") (далі - "майно", "нерухоме майно").

Опис об`єкта: загальна площа (кв.м): 14 416,8, опис: № 1 будівля адміністрації і заводоуправління, № 2 будівля прохідного пункту, № 3 будівля гаража легкового автомобіля, № 4 убиральня на 6 місць, № 5-5-1 будівля гальванічного участка, № 6 склад дільниці ремонту обладнання, № 8-8-6 будівля ремонту обладнання, № 9 будівля прибудови до інструмент. цеху, № 10-10-5 будівля механо-збірного цеху, № 12-12-3 будівля ел. ремонтного цеху, № 13-13-4 будівля котельні, № 15 будівля газорозподільного пункту, № 16 будівля покраски, № 17 будівля гаража 4-х автомобілів, № 20-20-1 будівля авторемонтного цеху, № 21-21-2 будівля авторемонтного цеху, № 22-22-1 будівля складу матеріалів, № 23 будівля погрібу, № 24-24-3 будівля розборомийного цеху, № 25 будівля розборомийного цеху, № 26-26-1 будівля допоміжного цеху, № 27-27-1 ваги автомобільні, № 28-28-1 будівля пилорами і столярки, № 30 будівля складу для запасних частин, № 34 водонапірна башта, № 35 водонапірна башта, № 36 димова труба котельні, №№ 37,38 огорожа, № 39 склад для зберігання кислор. балонів, №№ 40-42 ворота, № 45 артсвердловина, № 46 будівля складу для газу.

Майно розташоване на земельній ділянці загальною площею 7,8630 га, кадастровий номер :00:008:0357, цільове призначення: підприємства іншої промисловості, вид використання: для виробничих потреб, категорія земель: землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, що перебуває у користуванні (надалі - "Земельна ділянка").

Сторонам роз`яснено ст. 377 Цивільного кодексу України, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Згідно із п. 1.2. Договору Покупець цим засвідчує, що йому відомо про необхідність оформлення права користування Земельної ділянки, на якій розташоване Майно, на своє ім`я. Продавець сприятиме Покупцю у здійсненні оформлення права користування земельної ділянки можливими для нього способами.

Зазначений Договір купівлі-продажу, укладений 17.02.2020 та підписаний уповноваженими представниками сторін, скріплений печатками, а також нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Романченком В.В., зареєстрований у реєстрі за № 52 від 17.02.2020.

Згідно із інформаційною довідкою із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 419329245 від 24.03.2025, за Товариством з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" зареєстровано право власності на комплекс будівель та споруд, придбаний за Договором купівлі-продажу № 52 від 17.02.2020, із розміром частки 1613/3105.

Рішенням Хмільницької міської ради № 2821 від 15.09.2020, прийнятим на 81-й сесії VII скликання, відповідно до пункту 1, припинено право користування земельною ділянкою Товариством з обмеженою відповідальністю "Вей Макс Київ" на підставі частини другої статті 120, пункту "е" статті 141 Земельного кодексу України та статті 31 Закону України "Про оренду землі", а також розірвано договір оренди земельної ділянки від 29.02.2012, зареєстрованого у відділі Держкомзему у місті Хмільнику.

Пунктами 2 та 3 вказаного рішення передбачено надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" в користування на умовах оренди земельної ділянки площею 7,863 га, розташованої за адресою: м. Хмільник, вул. Північна, 12а, для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (код цільового призначення 11.02), кадастровий номер :00:008:0357. У зв`язку з цим вирішено укласти з Товариством договір оренди вказаної земельної ділянки строком на 5 років.

Листом № 1743/0119 від 09.10.2020 Хмільницька міська рада повідомила Товариство з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" про прийняття Радою рішення № 2821 від 15.09.2020, ухваленого на засіданні 81-ї сесії VII скликання, "Про надання в користування ділянки у місті Хмільнику по вул. Північна, 12а", та надіслала проєкт договору оренди землі, який зареєстрований у книзі реєстрації договорів оренди земельних ділянок міської ради, із проханням підписати його та один підписаний примірник передати Орендодавцю.

У листі також звернуто увагу на пункт 9 вказаного рішення, яким передбачено, що у разі невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" пунктів 5 та 7 цього рішення, юридичному відділу міської ради належить діяти в порядку, встановленому законодавством.

Вказаний лист було направлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" засобами поштового зв`язку 13.10.2020, однак він був повернутий до Хмільницької міської ради без вручення із відміткою поштового відділення: "за закінченням терміну зберігання".

Як зазначає позивач, 26.03.2021 на 9-й сесії VIII скликання Хмільницькою міською радою було прийнято рішення № 370, відповідно до пункту 1 якого вирішено затвердити технічну документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 7,863 га, кадастровий номер :00:008:0357, що розташована в м. Хмільнику по вул. Північна, 12а, на окремі земельні ділянки:

кадастровий номер :00:008:0865, площа 0,3013 га;

кадастровий номер :00:008:0875, площа 0,0434 га;

кадастровий номер :00:008:0873, площа 0,3347 га;

кадастровий номер :00:008:0872, площа 0,0363 га;

кадастровий номер :00:008:0868, площа 0,4809 га;

кадастровий номер :00:008:0874, площа 0,3182 га;

кадастровий номер :00:008:0871, площа 0,0492 га;

кадастровий номер :00:008:0869, площа 0,3265 га;

кадастровий номер :00:008:0879, площа 0,0473 га;

кадастровий номер :00:008:0880, площа 0,0789 га;

кадастровий номер :00:008:0882, площа 0,4581 га;

кадастровий номер :00:008:0883, площа 0,7083 га;

кадастровий номер :00:008:0884, площа 0,0873 га;

кадастровий номер :00:008:0885, площа 0,1148 га;

кадастровий номер :00:008:0866, площа 0,3330 га;

кадастровий номер :00:008:0864, площа 0,1518 га;

кадастровий номер :00:008:0881, площа 0,5234 га;

кадастровий номер :00:008:0877, площа 0,3649 га;

кадастровий номер :00:008:0863, площа 0,8685 га;

кадастровий номер :00:008:0878, площа 0,8684 га;

кадастровий номер :00:008:0876, площа 0,1191 га;

кадастровий номер :00:008:0867, площа 0,7286 га;

кадастровий номер :00:008:0870, площа 0,5231 га.

Також зазначеним рішенням передбачено визнати утворені земельні ділянки об`єктами комунальної власності Хмільницької міської територіальної громади та здійснити державну реєстрацію речового права комунальної власності на них.

Позивач зазначає, що у користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" перебувають сформовані земельні ділянки, а саме:

кадастровий номер :00:008:0874, площею 0,3182 га;

кадастровий номер :00:008:0879, площею 0,0473 га;

кадастровий номер :00:008:0880, площею 0,0789 га;

кадастровий номер :00:008:0882, площею 0,4581 га;

кадастровий номер :00:008:0883, площею 0,7083 га;

кадастровий номер :00:008:0866, площею 0,3330 га.

Хмільницькою міською радою листом № 1659/01-28 від 24.09.2024, надісланим засобами поштового зв`язку на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі", повідомлено, що у зв`язку з використанням останнім земельних ділянок без належного оформлення правовстановлюючих документів на земельні ділянки під нерухомим майном за адресою: м. Хмільник, вул. Північна, 12а, 23.10.2024 о 10:00 год відбудеться засідання комісії самоврядного контролю за використанням та охороною земель Хмільницької міської територіальної громади, з подальшим виїздом на місце розташування відповідного нерухомого майна.

У зв`язку з цим Товариство запрошено до участі у засіданні зазначеної комісії. При цьому зазначено, що у разі неприбуття представника Товариства, питання щодо виявлених порушень вимог чинного законодавства України буде розглядатися комісією без його участі, а про результати розгляду буде повідомлено у встановленому законом порядку.

23.10.2024 відповідно до вимог статті 189 Земельного кодексу України, статті 20 Закону України "Про охорону земель" та Положення про самоврядний контроль за використанням та охороною земель у Хмільницькій міській територіальній громаді, затвердженого рішенням 36-ї сесії Хмільницької міської ради VI скликання № 1075 від 21.02.2013 (із змінами), було проведено обстеження земельної ділянки комунальної власності, розташованої за адресою: м. Хмільник, вул. Північна, 12а, на якій розміщене нерухоме майно, що перебуває у власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі".

Так, встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" використовує земельну ділянку загальною площею 1,9438 га, без належного оформлення правовстановлюючих документів, що є порушенням земельного законодавства. Зазначена ділянка включає такі кадастрові номери: :00:008:0874 - 0,3182 га; :00:008:0879 - 0,0473 га; :00:008:0880 - 0,0789 га; :00:008:0882 - 0,4581 га; :00:008:0883 - 0,7083 га; :00:008:0866 - 0,3330 га.

З огляду на викладене, Товариству з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" рекомендовано упродовж 20 календарних днів з дати отримання листа з долученим актом - здійснити оформлення відповідних правовстановлюючих документів на земельну ділянку загальною площею 1,9438 га, розташовану в місті Хмільник по вул. Північна, 12а, на якій розміщено об`єкти його нерухомості.

За результатами обстеження складено акт обстеження стану та дотримання умов використання земельної ділянки № 59.

Акт обстеження було направлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" засобами поштового зв`язку, однак останнє не відреагувало, а рекомендації, надані в акті, виконано не було.

Відповідно до витягів із технічної документації щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, станом на 25.10.2024 нормативна грошова оцінка земельних ділянок встановлена в таких розмірах:

згідно із витягом № НВ-024, кадастровий номер земельної ділянки :00:008:0866 - 1 411 144,14 грн;

згідно із витягом № НВ-024, кадастровий номер земельної ділянки :00:008:0883 - 2 988 828,71 грн;

згідно із витягом № НВ-024, кадастровий номер земельної ділянки :00:008:0882 - 1 941 276,53 грн;

згідно із витягом № НВ-024, кадастровий номер земельної ділянки :00:008:0880 - 334 352,17 грн;

згідно із витягом № НВ-024, кадастровий номер земельної ділянки :00:008:0879 200 441,79 грн;

згідно із витягом № НВ-024, кадастровий номер земельної ділянки :00:008:0874 1 348 426,62 грн.

Начальником управління земельних відносин міської ради подано службову записку від 11.11.2024 на ім`я начальника фінансового управління міської ради щодо здійснення перерахунку заборгованості з відшкодування збитків за фактичне користування земельною ділянкою, розташованою під об`єктом нерухомого майна, що перебуває у власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі", за період з 31.08.2023 по 02.12.2024.

Фінансовим управлінням Хмільницької міської ради здійснено попередній розрахунок розміру збитків, завданих бюджету Хмільницької міської територіальної громади внаслідок фактичного користування земельними ділянками Товариством з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" без належного оформлення правовстановлюючих документів, за період з 31.08.2023 по 02.12.2024.

Згідно із проведеними розрахунками, орієнтовна сума недоотриманих коштів становить:

по земельній ділянці з кадастровим номером :00:008:0883, площею 0,7083 га - 195 949,40 грн;

по земельній ділянці з кадастровим номером :00:008:0866, площею 0,3330 га - 92 454,26 грн;

по земельній ділянці з кадастровим номером :00:008:0874, площею 0,3182 га - 88 345,18 грн;

по земельній ділянці з кадастровим номером :00:008:0879, площею 0,0473 га - 13 132,40 грн;

по земельній ділянці з кадастровим номером :00:008:0880, площею 0,0789 га - 21 905,85 грн;

по земельній ділянці з кадастровим номером :00:008:0882, площею 0,4581 га - 127 187,05 грн.

Усього бюджетом територіальної громади недоотримано коштів на загальну суму 538 974,14 грн.

Листом № 1894/01-18 від 29.10.2024, направленим засобами поштового зв`язку, Хмільницька міська рада повідомила ТОВ "Хорсан Енерджі" про заплановане на 02.12.2024 о 09:00 год засідання комісії з визначення та відшкодування збитків, завданих унаслідок використання товариством земельних ділянок загальною площею 1,9438 га без належних правовстановлюючих документів.

Згідно із актом про визначення розміру збитків від 02.12.2024, затвердженим рішенням виконавчого комітету Хмільницької міської ради № 13 від 09.01.2025, розмір завданих позивачу збитків за фактичне користування земельними ділянками без правовстановлюючих документів у період з 31.08.2023 по 02.12.2024 визначено в сумі 538 974,14 грн.

Відповідно, листом № 72/01-18 від 13.01.2025 позивач повідомив відповідача про нарахування збитків у зазначеному розмірі.

Несплата відповідачем у добровільному порядку нарахованої суми збитків стала підставою для звернення позивача до суду з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" коштів у розмірі 538 974,14 грн.

З огляду на встановлені обставини справи, суд враховує таке.

Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Визначаючи суть і характер правовідносин, що виникли між сторонами, варто зазначити, що зобов`язання за підставами виникнення поділяються на договірні та позадоговірні.

Предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Так, згідно із частиною 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Відповідно до частини 2 статті 1212 ЦК України набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави майно відшкодовується незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

За приписами статті 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

Отже, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, адже набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберіг), або вартість цього майна.

Відповідно до статті 206 Земельного Кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Частинами 1 та 2 статті 93 ЗК України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Земельні ділянки можуть передаватися в оренду громадянам та юридичним особам, іноземцям і особам без громадянства, міжнародним об`єднанням і організаціям, а також іноземним державам.

Відповідно до пункту в) частини 1 статті 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

За частиною 1 статті 120 ЗК України у разі набуття на підставі вчиненого правочину або у порядку спадкування права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці приватної власності, право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від попереднього власника таких об`єктів до набувача таких об`єктів, без зміни її цільового призначення.

Згідно із абзацом 1 частини 9 статті 120 ЗК України якщо об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), інша будівля або споруда), об`єкт незавершеного будівництва розміщений на земельній ділянці державної або комунальної власності, що не перебуває у користуванні, набувач такого об`єкта нерухомого майна зобов`язаний протягом 30 днів з дня державної реєстрації права власності на такий об`єкт звернутися до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування з клопотанням про передачу йому у власність або користування земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, що належить йому на праві власності, у порядку, передбаченому статтями 118, 123 або 128 цього Кодексу.

Статтею 125 ЗК України закріплено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.08.2022 у справі № 922/2060/20 дійшов висновку, що із дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна власник цього майна стає фактичним користувачем сформованої земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, а тому саме із цієї дати у власника об`єкта нерухомого майна виникає обов`язок сплати за користування земельною ділянкою, на якій таке майно розташовано.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 зазначила, що нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація - будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані. Отже, об`єкт нерухомості та земельна ділянка, на якій цей об`єкт розташований, за загальним правилом мають розглядатися як єдиний об`єкт права власності.

Власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто інший, окрім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, оскільки вона зайнята об`єктом нерухомого майна.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 15.12.2021 у справі № 924/856/20.

Набувач нерухомого майна, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою за відсутності укладеного договору, фактично збільшує свої доходи, а власник земельної ділянки (потерпілий) втратив належне йому майно (кошти від орендної плати). До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондиційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17, постанові Верховного Суду від 14.01.2019 у справі № 912/1188/17.

Отже, для вирішення спору щодо стягнення з власника об`єкта нерухомого майна безпідставно збережених коштів на підставі положень статей 1212-1214 ЦК України за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об`єкт розташований, необхідно, насамперед, з`ясувати: 1) фактичного користувача земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цих ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування ділянками у відповідний період, або наявність правової підстави для використання земельної ділянки у такого фактичного користувача; 2) площу земельної ділянки; 3) суму, яку мав би отримати власник земельної ділянки за звичайних умов, яка безпосередньо залежить від вартості цієї ділянки (її нормативно-грошової оцінки); 4) період користування земельною ділянкою комунальної власності без належної правової підстави. Встановлення саме таких обставин входить до предмета доказування у межах вирішення спору у цій справі.

Матеріали справи не містять, а відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження оформлення ним права користування спірними земельними ділянками за період з 31.08.2023 по 02.12.2024, протягом якого було нараховано збитки.

Водночас Товариство з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі", будучи фактичним користувачем відповідних земельних ділянок, за відсутності належної правової підстави для такого користування, безпідставно утримувало у себе кошти, які підлягали сплаті за користування землею, що є підставою для покладення на нього обов`язку з відшкодування завданих збитків на користь власника земельних ділянок - Хмільницької міської ради.

Таке зобов`язання відповідача ґрунтується на положеннях частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України, згідно із якими особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана повернути це майно потерпілому.

Суд бере до уваги, що рішенням Господарського суду Вінницької області від 05.03.2024 у справі №?902/1448/23, яке набрало законної сили 05.04.2024, встановлено преюдиційний факт - користування ТОВ "Хорсан Енерджі" земельними ділянками за відсутності правовстановлюючих документів.

Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

При цьому, не має значення, в якому саме процесуальному статусі виступали відповідні особи у таких інших справах - позивачі, відповідачі, треті особи тощо.

Обставинами справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, є юридичні факти, що призвели до виникнення спірного правовідношення, настання відповідальності або інших наслідків, тобто такі факти, з якими норми матеріального права пов`язують виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків суб`єктів спірного матеріального правовідношення.

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набуло законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, адже їх істину вже встановлено у рішенні чи вироку, і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії. Для рішень господарських судів важливою умовою преюдиціальності фактів, що містяться в рішенні господарського суду, є суб`єктний склад спору. Отже, преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.

Суд враховує, що встановлені рішенням Господарським судом Вінницької області у справі № 902/1448/23 від 05.03.2024 обставини повторного доведення не потребують.

Пунктом 271.1 статті 271 Податкового кодексу України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII Податкового кодексу України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.

Відповідно до пунктів 289.1, 289.2 статті 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року, що визначається за певною формулою.

Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки - підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж установлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 року в справі № 629/4628/16-ц дійшла висновку, що обов`язковими для визначення орендної плати є відомості у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, про що також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 року в справі № 320/5877/17 (пункт 71).

Висновок про те, що належним доказом розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути витяг, довідка або технічна документація з нормативної грошової оцінки, Велика Палата Верховного Суду зробила у постанові від 09.11.2021 року в справі № 905/1680/20.

Статтею 20 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною і міською радою.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Судом установлено, що відповідно до витягів із технічної документації станом на 25.10.2024 нормативна грошова оцінка земельних ділянок є такою: кадастровий номер :00:008:0866 - 1 411 144,14 грн; кадастровий номер :00:008:0883 - 2 988 828,71 грн; кадастровий номер :00:008:0882 - 1 941 276,53 грн; кадастровий номер :00:008:0880 - 334 352,17 грн; кадастровий номер :00:008:0879 - 200 441,79 грн; кадастровий номер :00:008:0874 - 1 348 426,62 грн.

Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період. Аналогічні правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 922/3711/19, від 09.12.2021 у справі № 922/4264/20.

За розрахунком позивача за період з 31.08.2023 (наступний день після завершення періоду, визначеного у рішенні Господарського суду Вінницької області від 05.03.2024 у справі № 902/1448/23) по 02.12.2024 відповідач безпідставно зберіг у себе грошові кошти, еквівалентні розміру орендної плати, на загальну суму 538 974,14 грн.

Здійснивши перевірку наданого позивачем розрахунку, а також з огляду на те, що в ході розгляду справи відповідач не надав належних і допустимих доказів, які б спростовували зазначений розрахунок або підтверджували сплату безпідставно збережених коштів, суд дійшов висновку, що розрахунок є арифметично правильним.

Враховуючи положення частини 1 статті 1214 Цивільного кодексу України та безпідставне користування відповідачем спірними земельними ділянками, суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно зберіг за рахунок Хмільницької міської ради кошти у розмірі 538 974,14 грн, які підлягали сплаті Товариством з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" як орендна плата за користування земельними ділянками загальною площею 1,9438 га, у зв`язку з чим позов про стягнення вказаної суми визнається обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 14 ГПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами ч.ч. 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Водночас, відповідачем не надано належних доказів в спростування доводів позивача та підтверджених матеріалами справи обставин.

Отже, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є доказово обґрунтованими та нормативно підставними, а тому підлягають до задоволення, з наведених вище мотивів.

Згідно приписів п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав - покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на наведене, на відповідача покладаються витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 8 084,61 грн.

Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 2, 4, 5, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 18, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорсан Енерджі" (вул. Гната Юри, буд. 8, кв. 103, м. Київ, 03148; ) на користь Хмільницької міської ради (вул. Столярчука, 10, м. Хмільник, Хмільницький район, Вінницька область, 22000; ) 538 974 грн 14 коп - безпідставно збережені кошти за користування земельними ділянками та 8 084 грн 61 коп - витрат на сплату судового збору.

Примірник рішення надіслати позивачу - до електронного кабінету в ЄСІТС, відповідачу - рекомендованим листом.

Рішення суду набирає законної сили у строки передбачені ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржене до Північно-західного апеляційного господарського суду, в порядку та строки визначені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне рішення складено 03 вересня 2025 р.

Суддя Василь МАТВІЙЧУК

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - відповідачу (вул. Гната Юри, буд. 8, кв. 103, м. Київ, 03148)