ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

08.09.2025м. ДніпроСправа № 904/5669/21 (904/4755/25)

Суддя Мартинюк С.В. , розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1 , м. Кам`янське

до Публічне акціонерне товариство "ДНІПРОВЕЦЬ", м. Київ

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача:

Розпорядник майна ПАТ "Дніпровець" Арбітражний керуючий Корольов В.В., м. Харків

про витребування земельної ділянки

в межах справи №904/5669/21

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Роял Охорона

до боржника Публічного акціонерного товариства Дніпровець

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до господарського суду із позовом до Публічного акціонерного товариства "Дніпровець" про витребування земельної ділянки, відповідно до якого просить суд витребувати на користь ОСОБА_1 земельну ділянку, скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (Державному реєстрі прав) державну реєстрацію права власності ПАТ "Дніпровець" на земельну ділянку, припинивши право власності ПАТ "Дніпровець" на цю земельну ділянку, скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки та запис у Поземельній книзі на цю земельну ділянку, разом із записом про Державний акт на право власності.

Ухвалою господарського суду від 01.09.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Позивачу запропоновано протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви.

05.09.2025 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про відмову від частини позовних вимог.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, що є достатнім для прийняття її до розгляду і відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 4 ст. 6 Кодексу України з процедур банкрутства, під час здійснення судових процедур щодо боржника з метою зменшення строків провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) господарський суд керується принципом процесуальної економії.

Відповідно до абз. 4 ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Положеннями частин 3, 4 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 250 ГПК України).

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше; за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи категорію та складність справи, характер спірних правовідносин, подані позивачем докази, викладені у позовній заяві обставини справи дають підстави вважати, що справу може бути розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Положеннями ст. 50 ГПК України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Під розпорядженням майном розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації). Розпорядник майна - арбітражний керуючий, призначений господарським судом для здійснення процедури розпорядження майном (ст. 1, ч. 1 ст. 44 КУзПБ).

До обов`язків розпорядника майна, що визначені частиною третьою статті 44 КУзПБ, зокрема, належить вжиття заходів для захисту майна боржника, аналізу фінансово-господарського стану, виявлення (за наявності) ознак фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства тощо.

Відкриваючи провадження у справі за позовом до підприємства-боржника, суд має залучити до участі у такій справі також розпорядника майна, зважаючи на визначені законодавством про банкрутство його обов`язки щодо вжиття заходів для захисту майна боржника (правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 924/881/16 (924/811/20)).

Суд дослідив позовні матеріли та дійшов висновку про доцільність залучення: розпорядника майна ПАТ "Дніпровець", у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Керуючись статтями 12, 176, 234, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у ній матеріалами.

3. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору розпорядника майна ПАТ "Дніпровець".

4. Відповідач має право подати відзив на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив має відповідати статті 165 Господарського процесуального кодексу України.

5. Позивач має право подати відповідь на відзив протягом 10 днів з дня одержання відзиву на позовну заяву. Відповідь на відзив має відповідати статті 166 Господарського процесуального кодексу України.

6. Відповідач має право подати заперечення протягом 10 днів з дня одержання відповіді на відзив. Заперечення має відповідати вимогам статті 167 Господарського процесуального кодексу України.

7. Третя особа має право подати пояснення щодо позовної заяви в порядку ст. 168 ГПК України - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали. У разі подання пояснень Треті особи зобов`язані надати суду документи, що підтверджують направлення (надання) письмових пояснень і доданих до них доказів іншим учасникам у справі.

Усі заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом повинні бути подані у письмовому вигляді за правилами, встановленими статтями 169, 170, 251 Господарського процесуального кодексу України.

Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили 08.09.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.В. Мартинюк