ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/1328/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатої В.В.

при секретарі судового засідання Корнух В.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Акціонерного товариства "Харківобленерго" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 149, м. Харків, 61037) 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: - Харківський інститут управління (у формі товариства з обмеженою відповідальністю)" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013; ), - Товариство з обмеженою відповідальністю "БМ Ріелті" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013; ), - Товариство з обмеженою відповідальністю "Парк-Сервіс" (вул. Шевченка, буд. 79, м. Харків, 61013; ), - Товариство з обмеженою відповідальністю "Баварія Моторс" (вул. Латишева, буд. 4, м. Харків, 61108; ), - Товариство з обмеженою відповідальністю "Співдружність 2018" (вул. Шевченка, буд. 24-А, м. Харків, 61013; ), - Товариство з обмеженою відповідальністю "Союз ХХІ" (вул. Шевченка, буд. 24-А, м. Харків, 61002; ), - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1 )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013)
про та за зустрічним позовом до про визнання договору укладеним Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013) Акціонерного товариства "Харківобленерго" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 149, м. Харків, 61037) визнання договору укладеним
за участю представників:

позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) - Калініна О.О.;

відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) - Домашенко Д.М.;

3-ої особи (Харківського інституту управління у формі ТОВ) - Дем`яненко О.М.;

інших 3-х осіб - не з`явились;

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Харківобленерго" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт", в якому просить визнати Договір про спільне використання технологічних електричних мереж укладеним у запропонованій позивачем редакції, що викладено у прохальній частині позову.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач листом вих. від 07.02.2025 №56К-03/08-496 звернувся до відповідача з пропозицією укласти Договір про спільне використання технологічних електричних мереж, надав підписані зі свого боку договір та додатки до нього для підписання та повернення їх позивачу. Проте, ані відповіді, ані підписаного договору з додатками відповідач позивачу не надав. Позивач вказує, що не підписання відповідачем наданого позивачем проєкту договору є прямим порушенням статті 49 Закону України "Про ринок електричної енергії", пунктів 1.2.3, 2.5.1, 2.5.2, підпункту 17 пункту 5.5.14 Правил та пунктів 11.1.7, 11.6.1 та 11.6.2 Кодексу систем розподілу.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/1328/25. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 05 травня 2025 року о 12:15 год. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Харківський інститут управління (у формі товариства з обмеженою відповідальністю)" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "БМ Ріелті" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Парк-Сервіс" (вул. Шевченка, буд. 79, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Баварія Моторс" (вул. Латишева, буд. 4, м. Харків, 61108; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Співдружність 2018" (вул. Шевченка, буд. 24-А, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Союз ХХІ" (вул. Шевченка, буд. 24-А, м. Харків, 61002; ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1 ).

29.04.2025 через систему «Електронний суд» представником відповідача до суду подано клопотання про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції за вх. № 10544, в якому просить забезпечити участь представника відповідача, адвоката Домашенка Дениса Миколайовича, в судових засіданнях у справі № 922/1328/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду Харківсько області від 30.04.2025 клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. № 10544 від 29.04.2025) - задоволено. Постановлено підготовче засідання у справі № 922/1328/25 призначене на "05" травня 2025 р. о 12:15 год та наступні судові засідання постановлено провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за участю представника відповідача адвоката Домашенка Дениса Миколайовича ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з використанням власних технічних засобів (за допомогою системи для проведення відеоконференцій https://vkz.court.gov.ua).

05.05.2025 через систему «Електронний суд» представником відповідача подано клопотання про призначення судової електротехнічної експертизи за вх. за вх. № 10892 та клопотання про відкладення судового засідання за вх. № 10934.

В судовому засіданні 05.05.2025 задоволено клопотання відповідача (вх. № 10934 від 05.05.2025), на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 29.05.2025 о 15 год 15 хв.

06.05.2025 (під час перебування судді у відпустці) через систему «Електронний суд» представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" подано зустрічну позовну заяву за вх. № 11070, в якій просить: прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду із позовною заявою Акціонерного товариства «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» у справі № 922/1328/25; визнати укладеним договір про спільне використання технологічних електричних мереж з додатками в редакції, що викладена в прохальній частині зустрічної позовної заяви.

06.05.2025 через систему «Електронний суд» подано клопотання про витребування доказів за вх. № 11078 та відзив на позовну заяву за вх. № 11095.

12.05.2025 через систему «Електронний суд» представником позивача подано відповідь на відзив за вх. № 11517.

20.05.2025 через систему «Електронний суд» представником Харківський інститут управління (у формі ТОВ) подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за вх. № 12178, в якій просить надати можливість участі представника у судовому засіданні по господарській справі № 922/1328/25 призначеному на 29 травня 2025 р. о 15 год. 15 хв., та усі наступі судові засідання, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.05.025 прийнято зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" (вх. № 11070 від 06.05.2025) до розгляду та постановлено об`єднати в одне провадження із первісним позовом у справі № 922/1328/25. Заяву представника Харківського інституту управління (у формі ТОВ) про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. № 12178 від 20.05.2025) - задоволено. Постановлено підготовче засідання у справі № 922/1328/25 призначене на "29" травня 2025 р. о 15:15 год та наступні судові засідання провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за участю представника Харківського інституту управління (у формі ТОВ) адвоката Дем`яненко Оксани Михайлівни ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) з використанням власних технічних засобів (за допомогою системи для проведення відеоконференцій https://vkz.court.gov.ua).

28.05.2025 через систему «Електронний суд» представником АТ "Харківобленерго" подані заперечення на клопотання відповідача про витребування доказів (вх. № 12789) та заперечення на клопотання відповідача про проведення судової електротехнічної експертизи (вх. № 12796).

В судовому засіданні 29.05.2025 на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 16.06.2025 о 11:15 год.

29.05.2025 (після судового засідання) через систему «Електронний суд» представником ТОВ "Баварія Моторс" подані письмові пояснення за вх. № 12901.

06.06.2025 через систему «Електронний суд» від Харківського інституту управління (у формі ТОВ) надійшли письмові пояснення за вх. № 13501.

10.06.2025 через систему «Електронний суд» представником АТ "Харківобленерго" подано відзив на зустрічну позовну заяву за вх. № 13747.

12.06.2025 через систему «Електронний суд» від ТОВ "Енерджи Поінт" за вх. № 13921 надійшло клопотання про надання доступу до електронної справи, забезпечення сканування та долучення документів до електронної судової справи.

В судовому засіданні 16.06.2025 постановлено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання ТОВ "Енерджи Поінт" про витребування доказів (вх. № 11078 від 06.05.2025), постановлено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання ТОВ "Енерджи Поінт" про призначення судової електротехнічної експертизи (вх. № 10892 від 05.05.2025), на підставі п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 23.06.2025 о 11:15 год.

23.06.2025 через систему «Електронний суд» представником ТОВ "Енерджи Поінт" подано клопотання про відкладення судового засідання за вх. № 14710.

В судовому засіданні 23.06.2025 задоволено клопотання ТОВ "Енерджи Поінт" (вх. № 14710 від 23.06.2025), на підставі ч. 2 ст. 216 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні з розгляду справи по суті до 07.07.2025 о 11:45 год.

23.06.2025 через систему «Електронний суд» за вх. № 14824 представником ТОВ "Енерджи Поінт" подані заперечення на відповідь на відзив.

24.06.2025 через систему «Електронний суд» представником ТОВ "Енерджи Поінт" подано відповідь на відзив за вх. № 14841.

25.06.2025 через систему «Електронний суд» представником АТ "Харківобленерго" подані заперечення щодо приєднання до матеріалів справи відповіді на відзив на зустрічну позовну заяву (вх. № 15050) та заперечення щодо приєднання до матеріалів справи заперечень на відповідь на відзив (вх. № 15053).

В судовому засіданні 07.07.2025 подані до суду документи долучено до матеріалів справи, заслухано вступне слово присутніх учасників справи. На підставі ч. 2 ст. 216 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні з розгляду справи по суті до 28.07.2025.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.07.2025 виправлено описку в протокольній ухвалі Господарського суду Харківської області від 07.07.2025 по справі №922/1328/25, вказавши вірні дату та час проведення судового засідання з розгляду справи по суті - "28" липня 2025 р. о 14:00.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.07.2025 знято з розгляду справу № 922/1328/25, призначену до розгляду у судовому засіданні на «28» липня 2025 р. о 14:00 год. Призначено розгляд справи № 922/1328/25 у судовому засіданні на "11" серпня 2025 р. о 11:45 год. Попереджено, що дату та час проведення судового засідання може бути змінено, з урахуванням поточної обстановки у місті Харкові, про що учасників справи буде повідомлено додатково ухвалою суду.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.08.2025 виправлено описку в ухвалі Господарського суду Харківської області від 28.07.2025 по справі №922/1328/25, вказавши вірні дату та час проведення судового засідання з розгляду справи по суті - "25" серпня 2025 р. о 13:00.

В призначеному судовому засіданні 25.08.2025 представник позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) підтримав позовні вимоги первісного позову, у задоволенні зустрічного позову просив відмовити.

Представник відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) просив відмовити у задоволенні первісного позову, а зустрічний позов задовольнити.

Представник Харківського інституту управління у формі ТОВ (третьої особи) підтримав первісний позов та просив відмовити в задоволенні зустрічного позову.

Інші треті особи своїх представників в судове засідання не направили.

Разом з цим, матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень, а тому суд дійшов висновку про вчинення усіх необхідних дій для розгляду справи та про достатність у матеріалах справи доказів для повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Водночас, суд звертає увагу на те, що явка сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а брати участь у судових засіданнях є правом учасників справи, що встановлено ст. 42 ГПК України. Окрім того, за висновками суду у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого, суд дійшов висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються первісні та зустрічні позовні вимоги, а також заперечення проти них, заслухавши пояснення представників сторін, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Акціонерне товариство "Харківобленерго" (далі - Позивач за первісним позовом, Товариство) є оператором системи розподілу та здійснює господарську діяльність з розподілу електричної енергії на території Харківської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності АТ "Харківобленерго", та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж Товариства (з якими укладені відповідні договори згідно з законодавством) на підставі ліцензії, виданої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор) від 16.11.2018 № 1446 "Про видачу АТ "Харківобленерго" ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом".

Між Позивачем (за первісним позовом) та Відповідачем (за первісним позовом) укладений Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 13.12.2019 № 624/0072 (далі - Договір про розподіл) для забезпечення електричною енергією електроустановок (виробничих приміщень) останнього за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, буд. 24, літ. Я-1, літ. К-1. Договір був укладений (переоформлений) внаслідок зміни користувача (орендаря) таких приміщень з ДП "КОНСАЛТЕКС" ТОВ "АВСТРІЯ-КАПІТАЛ" на ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ".

Вказаним Договором про розподіл, що підписаний директором ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", визначені субспоживачі Відповідача за первісним позовом (Треті особи), тобто споживачі, які приєднані до його технологічних електричних мереж, як основного споживача. Такі споживачі перелічені у Додатках № 3.3. від 13.12.2019, від 29.12.2021 та від 26.01.2022 до Договору про розподіл, що є його невід`ємними частинами.

Відповідач за первісним позовом є власником технологічних електричних мереж (кабельної лінії АСБ 3*240 мм, L=540 мм та трансформаторів ТМ 630-6/04, ТМ 400-6/04, ТМ 560-6/04, ТМ 630-6/04), що підтверджується Актом приймання-передачі, укладеним між ДП "КОНСАЛТЕКС ТОВ "АВСТРІЯ-КАПІТАЛ" та Актом № 2 приймання-передачі майна (внесення майна) до статутного (складеного) капіталу (статутного фонду) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" та грошової оцінки майна від 20.09.2019. Вказані електричні мережі використовуються Позивачем (за первісним позовом) для розподілу електричної енергії іншим споживачам, які одночасно є субспоживачами Відповідача (за первісним позовом), а саме:

- ТОВ "БМ РІЕЛТІ" - ЕІС-код 62Z714, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 29.12.2021 № 739/0079;

- ТОВ "СПІВДРУЖНІСТЬ 2018" - ЕІС-код 62Z910, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 26.01.2022 № 739/573 1;

- ТОВ "ПАРК-СЕРВІС." - ЕІС-код 62Z917, ЕІС-код 62Z828, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 11.10.2021 № 0007,07;

- ХАРКІВСЬКИЙ ІНСТИТУТ УПРАВЛІННЯ (У ФОРМІ ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ) - ЕІС-код 62Z991, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 № 88,01;

- ТОВ "БАВАРИЯ МОТОРС" - ЕІС-код 62Z4618, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 27.09.2019 № 624/0007,08;

- ТОВ "СОЮЗ-ХХІ" - ЕІС-код 62Z372, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 № 061521

- Лозова Зоряна Володимирівна - ЕІС-код 62Z980. Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 № 061505.

В первісному позові позивач вказує, що 07.02.2025 Акціонерне товариство "Харківобленерго" листом вих. № 56К-03/08-496 звернулось до ТОВ «ЕНЕРДЖИ ПОІНТ» з пропозицією укласти Договір про спільне використання технологічних електричних мереж та надав підписані зі свого боку договір та наступні додатки до нього: № 1 "Однолінійна схема технологічних електричних мереж спільного використання", № 2 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (у кількості 7 штук за кількістю споживачів), № 3 "Акт прийому-передачі наданих послуг", № 4 " Довідка про обсяги переданої електричної енергії субспоживачам технологічними електричними мережами ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" за 2024 рік", № 5 "Порядок обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж", № 6 "Кошторис обґрунтованих витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання", № 7 "Перелік обладнання, задіяного у передачі електроенергії споживачам", № 8 "Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж", № 9 "Розрахунок умовних одиниць електрообладнання, задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж". Вказані проекти Позивачем за первісним позовом були надані у 2-х примірниках для їх подальшого підписання Відповідачем (за первісним позовом) протягом 20 днів та наступного повернення одного екземпляру договору з додатками на адресу Позивача.

Проте, за твердженнями АТ "Харківобленерго", ані відповіді, ані підписаного договору з додатками від ТОВ «ЕНЕРДЖИ ПОІНТ» не надходило. Наведене стало підставою для звернення АТ "Харківобленерго" до суду позовною заявою про визнання Договору про спільне використання технологічних електричних мереж укладеним у запропонованій первісним позивачем редакції, що викладено у прохальній частині позову.

Позивач за первісним позовом наполягає на тому, що не підписання ТОВ "Енерджи Поінт" наданого проекту Договору разом з додатками є прямим порушенням ст. 49 Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 1.2.3, п. 2.5.1, п. 2.5.2, пп. 17 п. 5.5.14 Правил та п. 11.1.7, п. 11.6.1, п. 11.6.2 Кодексу систем розподілу.

Крім того, позивач (за первісним позовом) наголошує, що Регулятор, який здійснює державне регулювання ринку електричної енергії, листом вх. від 12.10.2022 № 4/10850, посилаючись на норми Правил, зокрема п. 1.2.3, зобов`язав Позивача (за первісним позовом) вжити заходів щодо укладання договору про спільне використання технологічних електричних мереж у судовому порядку, у разі відмови основного споживача ТОВ «ЕНЕРДЖІ ПОШТ» укласти такий договір.

ТОВ «ЕНЕРДЖИ ПОІНТ», в свою чергу, не заперечує обов`язковість укладання договору про спільне використання технологічних електричних мереж. Однак, вважає, що АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» просить суд визнати укладеним договір про спільне використання технологічних електричних мереж, який не містить усіх істотних умов, деякі умови договору не узгоджені між собою та з додатками до договору, а також не відповідають Типовому договору, форма якого затверджена Регулятором. АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» не володіє реальним станом справ, пов`язаних з діючими схемами наявних електроустановок та точок розподілу мереж, запропоновані у позові АТ «Харківобленерго» схеми складені довільно, без обізнаності щодо фактичних обставин, відомості технічного характеру в однолінійній схемі та актах розмежування не відповідають фактичним обставинам, суперечать чинному законодавству, а договір з додатками містять безліч інших недоліків та невідповідностей, перелік та детальне обґрунтування яких, наведено у відзиві.

Зважаючи на вказане, ТОВ «Енерджи Поінт» звернувся до суду із зустрічним позовом, в якому просить визнати укладеним договір про спільне використання технологічних електричних мереж з додатками в редакції, що викладена в прохальній частині зустрічної позовної заяви.

Вирішуючи питання про правомірність та обґрунтованість заявлених в межах даної справи позовних вимог за первісним та за зустрічним позовом, суд виходить із наступного.

Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів судом, зокрема, є визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Згідно з ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України, кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів суб`єктів господарювання; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення; присудження до виконання обов`язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних санкцій; застосування оперативно-господарських санкцій; застосування адміністративно-господарських санкцій; установлення, зміни і припинення господарських правовідносин; іншими способами, передбаченими законом.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Зі змісту первісної позовної заяви вбачається, що позивач за первісним позовом просить суд визнати укладеним договір про спільне використання технологічних електричних мереж у запропонованій позивачем за первісним позовом редакції, оскільки відповідач за первісним позовом відмовився від його підписання.

В свою чергу, позивач за зустрічним позовом (відповідач за первісним) просить визнати укладеним договір про спільне використання технологічних електричних мереж у запропонованій ним редакції.

Враховуючи зміст позовних вимог, предметом доказування у цій справі є обставини, пов`язані із наявністю законодавчо встановленої вимоги для укладення спірного договору, поширення такої законодавчої вимоги на учасників справи, відповідність запропонованих умов договору з додатками чинному законодавству України, а також наявність факту порушення, невизнання чи оспорювання права позивача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом, а також підстав для подачі позову.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», підзаконними актами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Національної комісії регулювання електроенергетики України та іншими нормативно-правовими актами України.

Законом України "Про ринок електричної енергії" визначаються правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулюються відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

За приписами ч. 1 ст. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Статтею 49 Закону врегульовано питання розподілу електричної енергії електричними мережами основних споживачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону, для цілей цієї статті основним споживачем вважається споживач та/або власник електричних мереж, який не є оператором системи розподілу, електричні мережі якого використовуються для розподілу електричної енергії іншим споживачам, а також для транспортування електричної енергії в мережі оператора системи розподілу.

Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним) є оператором системи розподілу і здійснює господарську діяльність з розподілу електричної енергії на території Харківської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у його власності.

Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним) є власником технологічних електричних мереж, які приєднані до мережі позивача та використовуються для розподілу електричної енергії іншим споживачам, а тому є основним споживачем у розумінні ч. 1 ст. 49 Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 49 Закону, відносини між основним споживачем та користувачами, що живляться від його мереж, та оператором системи розподілу та/або оператором системи передачі регулюються кодексом систем розподілу, кодексом системи передачі, правилами роздрібного ринку та договорами, укладеними на їх основі.

Частиною 3 коментованої статті встановлено, що основний споживач зобов`язаний укласти з оператором системи розподілу, на території здійснення ліцензованої діяльності з розподілу якого розташовані його мережі, договір про спільне використання електричних мереж за типовою формою, затвердженою Регулятором. Вартість послуг за цим договором визначається за затвердженою Регулятором методикою. Вартість оплачених оператором системи розподілу послуг за договором про спільне використання електричних мереж включається до тарифу на розподіл відповідного оператора системи розподілу.

Відповідно до п. 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі Правила), вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Відповідно до п. 1.1.2 Правил:

- договір про спільне використання технологічних електричних мереж домовленість двох сторін, що встановлює зміст та регулює правовідносини між оператором системи та основним споживачем, мережі якого розташовані на території ліцензованої діяльності оператора системи, під час транспортування електричної енергії технологічними електричними мережами основного споживача (у тому числі електричним мережами виробників, резервне живлення яких забезпечується від мереж оператора системи, та споживачів (основних споживачів), електроустановки яких приєднані до електричних мереж таких виробників, та їх субспоживачів), що укладається за типовою формою, затвердженою Регулятором, та згідно з яким передбачається оплата вартості послуг з використання технологічних електричних мереж основного споживача, визначеної за затвердженою Регулятором методикою;

- субспоживач - споживач, електроустановки якого приєднані до технологічних електричних мереж основного споживача;

- основний споживач - споживач та/або власник електричних мереж, який не є оператором системи, електричні мережі якого використовуються оператором системи для транспортування електричної енергії іншим споживачам та/або для транспортування електричної енергії в мережі оператора системи.

Відповідно до пп. 17 п. 5.5.14 Правил, непобутовий споживач, крім обов`язків та відповідальності, що визначені п.п. 5.5.5-5.5.12 цієї глави, у разі використання технологічних електричних мереж оператором системи розподілу зобов`язаний укласти з ним договір про спільне використання технологічних електричних мереж.

Аналогічні положення, щодо обов`язку власника мереж (основного споживача) укласти з оператором системи розподілу договір про спільне використання технологічних електричних мереж, визначені у п. 1.2.3 Правил, відповідно до якого, у разі використання оператором системи технологічних електричних мереж власника, який не виконує функцій оператора системи згідно з умовами ліцензії або законодавством, для забезпечення транспортування електричної енергії електричними мережами, що не належать оператору системи відносини між власником цих мереж та оператором системи, у тому числі їх взаємна відповідальність, регулюються договором про спільне використання технологічних електричних мереж, що укладається між ними на основі типового договору (додаток 1 до цих Правил). Власник технологічних електричних мереж (основний споживач) не має права відмовити оператору системи, на території ліцензованої діяльності якого приєднані мережі власника, в укладенні (переукладенні) договору про спільне використання технологічних електричних мереж у передбачених цими Правилами випадках.

Разом з цим, п. 2.5.1 Правил, що кореспондується з п. 11.1.7 та п. 11.6.1 Кодексу систем розподілу, затвердженому постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310, визначено, що для забезпечення розподілу електричної енергії споживачам, а також для транспортування електричної енергії в мережі ОСР електричними мережами, що не належать цьому ОСР, укладається договір на основі Типового договору про спільне використання технологічних електричних мереж (додаток 1 до цих Правил) між ОСР та власником цих мереж, приєднаним до цього ОСР.

Пунктом 2.5.2 Правил та пунктом 11.6.2. Кодексу систем розподілу встановлено, що основний споживач не має права відмовити оператору системи, на території здійснення ліцензованої діяльності якого розташовані його мережі, в укладенні (переукладенні) договору про спільне використання технологічних електричних мереж.

Пунктом 1.2.15 Правил визначено, що укладення, внесення змін продовження строку дії чи розірвання будь-якого із договорів, передбаченого цими правилами, здійснюється відповідно до вимог законодавства та цих Правил.

Таким чином, Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії та Кодексом систем розподілу встановлено обов`язковість укладення між оператором системи розподілу, яким є позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним), та основним споживачем, яким є відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним), договору про спільне використання електричних мереж за типовою формою, затвердженою НКРЕКП.

Можливість укладення типових договорів також передбачена ст. 630 ЦК України.

Відповідно до ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно зі ст. 640 ЦК України, договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Статтею 641 ЦК України встановлено, пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору.

Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.

У позовній заяві позивач за первісним позовом вказує про те, що вхідним листом від 12.10.2022 р. № 4/10850 Регулятор посилаючись на норми Правил, зобов`язав позивача (за первісним позовом) вжити заходів щодо укладання договору про спільне використання технологічних електричних мереж у судовому порядку, у разі відмови основного споживача - ТОВ «ЕНЕРДЖІ ПОІНТ» укласти такий договір.

Так, за твердженнями позивача за первісним позовом, 07.02.2025 Акціонерне товариство "Харківобленерго" звернулось до ТОВ «ЕНЕРДЖИ ПОІНТ» з листом вих. № 56К-03/08-496 з пропозицією укласти договір про спільне використання технологічних електричних мереж та надав підписані зі свого боку два примірники договору з додатками №№ 1-9 для їх подальшого підписання відповідачем (за первісним позовом) протягом 20 днів та наступного повернення одного примірника на адресу АТ "Харківобленерго". Проте, підписаного договору з додатками від відповідача (за первісним позовом) не надходило.

Відповідач за первісним позовом, в свою чергу, не заперечує щодо обов`язку укладення договору про спільне використання технологічних електричних мереж та наполягає на тому, що не відмовлявся від його підписання. Однак, заперечуючи проти первісного позову вказує, що пред`явлення позову є передчасним. Позивач за первісним позовом не пересвідчився належним чином в отриманні ТОВ "Енерджи Поінт" пропозиції щодо укладення договору. Згідно роздруківки трекінгу № 588, відправлення не було вручено відповідачу за первісним позовом, а було повернуте позивачу за первісним позовом у зв`язку із закінченням встановленого терміну зберігання. Жодних листів чи повідомлень про необхідність забрати рекомендоване поштове відправлення відповідач (за первісним позовом) не отримував. Вказані обставини позбавили відповідача за первісним позовом можливості розглянути такі документи та прийняти вольове рішення про прийняття чи відмову у прийнятті пропозиції відповідно до ст.ст. 642-643 ЦК України або запропонувати позивачу за первісним позовом укласти договір на інших умовах в частині, що не суперечить типовій формі (ст. 646 ЦК України).

Втім, суд відхиляє вищенаведені доводи відповідача за первісним позовом та зазначає наступне.

В матеріалах справи містяться докази того, що лист вих. № 56К-03/08-496 разом з Договором та додатками до нього були направлені на юридичну адресу ТОВ "Енерджи Поінт", а саме: 61013, м. Харків, вул. Шевченка, буд. 24, а тому, направлення цінного листа з описом вкладення на дійсну адресу відповідача за первісним позовом є достатнім для того, щоб вважати повідомлення про намір укласти договір належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, Верховного Суду від №911/1284/23 від 17.07.2024, від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, №904/853/23 від 07.02.2024, №911/1284/23 від 17.07.2024).

Крім того, Верховний Суд у справі № 914/866/17 від 24.04.2018 виклав правову позицію, що не отримання відповідачем кореспонденції, яку було надіслано за належною адресою, є обставиною, яка зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на її адресу, відповідно відповідач несе ризики такої своєї поведінки, що цілком залежала від його волі.

Отже, вказане свідчить, що сам лише факт неотримання адресатом, в даному випадку відповідачем за первісним позовом, кореспонденції, що була надіслана за належною адресою, не може вважатися невиконанням обов`язку іншої сторони щодо направлення пропозиції про укладання договору, оскільки таке неотримання зумовлене не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на її адресу. Таке неотримання пропозиції є наслідком бездіяльності відповідача та позивач ніяким чином не має змоги вплинути на відповідача щодо отримання останнім поштових відправлень.

Крім того, відповідно до п. 73 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 інформація про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу надсилається адресату у вигляді текстового повідомлення за номером телефону мобільного зв`язку, зазначеним на поштовому відправленні, поштовому переказі, а в разі відсутності номера телефону мобільного зв`язку - шляхом вкладення до абонентської поштової скриньки бланка повідомлення про надходження поштового відправлення або в інший спосіб, встановлений оператором поштового зв`язку.

Так, як вбачається з накладної АТ "Укрпошта" про відправлення цінного листа № 588 та з опису вкладення у цінний лист в адресі відповідача за первісним позовом містяться номери телефонів, а саме: НОМЕР_3 та НОМЕР_4. Саме такий номер телефону (НОМЕР_3 ) зазначений відповідачем у відзиві на позовну заяву та міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців. А тому твердження ТОВ "Енерджи Поінт" щодо неповідомлення останнього про необхідність отримання листа викликає обґрунтовані сумніви.

У разі невизнання стороною договору, укладання якого є обов`язковим в силу вимог закону, права іншої сторони на укладання такого договору підлягають захисту судом на підставі п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України шляхом визнання договору укладеним на умовах, передбачених нормативним актом обов`язкової дії (аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 07.05.2019 № 914/1002/18, від 20.02.2020 № 910/3270/).

Суд вважає, що будь-які пасивні дії сторони щодо не укладання договору, в тому числі, ненадання відповіді на пропозицію про укладання договору, неотримання листа з такою пропозицією, не звернення з пропозицією про укладання договору тощо, є ухиленням сторони від укладання договору.

Ухилення відповідача від укладання спірного договору є порушенням покладеного на нього Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами та Кодексом систем розподілу обов`язку укласти з позивачем договір про спільне використання.

Отже, враховуючи ухилення відповідача за первісним позовом від укладання договору про спільне використання технологічних електричних мереж, обов`язковість укладання якого передбачена чинним законодавством, права іншої сторони на укладення такого договору підлягають захисту судом, а тому твердження відповідача за первісним позовом щодо передчасності звернення до суду та відсутності підстав для судового захисту є безпідставними.

Щодо твердження відповідача за первісним позовом стосовно неможливості укладання договору про спільне використання технологічних електричних мереж без визначення розміру витрат на утримання технологічних електричних мереж, що встановлюється додатком 6 до договору, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до п. 2.5.6 Правил обґрунтовані витрати на утримання технологічних електричних мереж відшкодовуються основному споживачу відповідно до його кошторису витрат на здійснення цієї діяльності. Кошторис витрат на утримання технологічних електричних мереж складається на підставі бухгалтерських документів про фактичні витрати на здійснення цієї діяльності впродовж базового періоду. До надання основним споживачем погодженого в установленому порядку кошторису витрат на утримання технологічних електричних мереж, які використовуються для розподілу (передачі) та/або транспортування електричної енергії, ці технологічні витрати покладаються на основного споживача.

Згідно з п. 1.8 та п. 2.5. Методики обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж (далі - Методика), затвердженої постановою НКРЕКП від 12.06.2008 № 691, для підтвердження величини обґрунтованих витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання за розрахунковий період (базовий період) основний споживач складає кошторис витрат (без податку на додану вартість) на підставі бухгалтерських документів про фактичні витрати, що безпосередньо стосуються цього виду діяльності за попередній базовий період. Кошторис витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання з обґрунтуванням щодо кожної статті витрат та розрахунок плати за спільне використання технологічних електричних мереж подаються основним споживачем щороку на погодження до відповідного структурного підрозділу НКРЕКП на території. Узгоджений із структурним підрозділом НКРЕКП на території кошторис витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання (та/ або зміни до нього), який є невід`ємним додатком до договору про спільне використання технологічних електричних мереж, подається оператору системи основним споживачем (його уповноваженою особою) протягом 30 календарних днів від дати погодження безпосередньо або поштовим зв`язком (рекомендованим листом з повідомленням про вручення).

Отже, виходячи із системного аналізу положень Правил та вказаної Методики, обов`язок складення кошторису витрат, що є додатком до Договору про спільне використання технологічних електричних мереж та відповідно до якого відшкодовуються фактичні обґрунтовані витрати на утримання технологічних електричних мереж основному споживачу, покладено саме на власника мереж і відповідно до наявних у нього бухгалтерських документів про фактичні витрати на обслуговування мереж, що унеможливлює заповнення та надання позивачем за первісним позовом Додатку № 6 до Договору.

Відповідно до абзацу шостого п. 2.5. Методики кошторис витрат діє протягом одного року від дати його подання основним споживачем (його уповноваженою особою) оператору системи. Якщо впродовж цього року основним споживачем не поданий оператору системи новий погоджений кошторис витрат на наступний рік, відшкодування витрат оператором системи основному споживачу припиняється.

Відсутність усіх необхідних даних для заповнення вказаного додатку № 6 до Договору не скасовують обов`язку сторін укласти договір про спільне використання технологічних електричних мереж, що передбачено чинним законодавством України. Навпаки, приписи п. 2.5.6 Правил, п. 2.5. Методики та Договору визначають, що такий договір може бути укладений і без кошторису, але в такому разі технологічні витрати покладаються на відповідача та їх відшкодування позивачем не здійснюється.

Верховний Суд в постанові від 07.05.2019 у справі № 914/1002/18 зазначив: "Крім того, виходячи із системного аналізу положень Правил користування електричною енергією та Методики обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж суд апеляційної інстанції цілком обґрунтовано вказав, що обов`язок складення кошторису витрат, що є додатком до Договору про спільне використання технологічних електричних мереж та відповідно до якого відшкодовуються фактичні обґрунтовані витрати на утримання технологічних електричних мереж основному споживачу, покладено саме на власника мереж, що унеможливлює заповнення позивачем додатків до Договору "Кошторис витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання ДП "ЛДЗ "ЛОРТА" та "Порядок обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж".

Суд апеляційної інстанції зауважив, що відсутність усіх необхідних даних для заповнення вказаних додатків до договору не скасовують обов`язку сторін укласти договір про спільне використання технологічних електричних мереж, який повинен відповідати типовому договору, затвердженому компетентним органом.

При цьому, відповідач не позбавлений можливості скласти кошторис витрат та врегулювати решту умов Договору про спільне використання технологічних електричних мереж, зокрема додатків до вказаного договору, шляхом укладення між сторонами відповідних додаткових угод, оскільки предметом спору в даній справі було укладення договору відповідно до типового договору, як спосіб захисту майнового права позивача у передбаченому законодавством порядку. Водночас, сторони зобов`язані врегулювати усі істотні умови даного виду договору шляхом переговорів та укладення додаткових угод, а за відсутності згоди - в судовому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.11.2018 у справі N 914/31/18 та від 12.04.2018 у справі N 906/316/17".

Відповідно до абзаців шостого та сьомого п. 2.5.6 Правил у разі використання оператором системи на своїй території здійснення ліцензованої діяльності електричних мереж споживача (основного споживача) останній погоджує кошторис обґрунтованих витрат зі структурним підрозділом Регулятора на відповідній території. Узгоджений зі структурним підрозділом Регулятора на відповідній території кошторис витрат є невід`ємним додатком до договору про спільне використання технологічних електричних мереж.

Також обов`язок відповідача (за первісним позовом) щороку погоджувати з відповідним структурним підрозділом НКРЕКП визначений і п. 2.5. Методики.

За приписами п. 2.4. Методики для узгодження кошторису втрат основний споживач надає структурному підрозділу НКРЕКП на території такі матеріали: складений основним споживачем кошторис витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання на поточний базовий період з розшифровкою усіх статей; копію договору про спільне використання технологічних електричних мереж, оформленого в установленому порядку; однолінійну схему технологічних електричних мереж спільного використання, узгоджену оператором системи, на території здійснення ліцензованої діяльності якого приєднані електроустановка основного споживача на наступний базовий період; розрахунок об`єму умовних одиниць технологічних електричних мереж спільного використання, виконаний основним споживачем, узгоджений оператором системи, на території здійснення ліцензованої діяльності якого приєднані електроустановки основного споживача на наступний базовий період.

Відповідно до п. 2.5. Методики узгоджений зі структурним підрозділом НКРЕКП на території кошторис витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання (та/або зміни до нього), який є невід`ємним додатком до договору про спільне використання технологічних електричних мереж, подається оператору системи основним споживачем (його уповноваженою особою) протягом 30 календарних днів від дати погодження безпосередньо або поштовим зв`язком (рекомендованим листом з повідомленням про вручення).

Згідно з п. 2.7. та п. 2.8. Методики під час складення кошторису витрат та/або змін до нього основний споживач має дотримуватися відсоткового співвідношення операційних витрат, які включаються до кошторису витрат, наведеного в додатку 1 до цієї Методики. У разі невідповідності операційних витрат, які включаються до кошторису витрат основного споживача, відсотковому співвідношенню витрат, наведеному в додатку 1 до цієї Методики, такий кошторис витрат НКРЕКП повертає основному споживачу без погодження. Структурні підрозділи НКРЕКП на території перевіряють розрахунок об`єму умовних одиниць та співвідношення граничного рівня витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання з відповідною сумою витрат основного споживача за кошторисом. У разі, якщо сума витрат за кошторисом перевищує граничний рівень витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання, кошторис погоджується на рівні витрат, визначених за об`ємом умовних одиниць електроустановок основного споживача, та нормативу витрат на умовну одиницю, які склались за результатами діяльності оператора системи, на території здійснення ліцензованої діяльності якого приєднані електроустановки основного споживача. У такому випадку основний споживач самостійно перерозподіляє погоджений обсяг коштів між статтями витрат, дотримуючись відсоткового співвідношення операційних витрат, наведеного в додатку 1 до цієї Методики.

Відповідно до п. 5.2. Методики плата за спільне використання (без податку на додану вартість) технологічних електричних мереж розраховується як добуток значення загальної величини витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання на частку від ділення між обсягами віддачі електричної енергії з технологічних електричних мереж спільного використання до обсягу надходження в мережі спільного використання.

Отже, як вбачається з наведеного, позивач (за первісним позовом) взагалі не визначає та не встановлює розмір плати за спільне використання технологічних електричних мереж, а такий розмір визначається відповідачем (за первісним позовом) та структурним підрозділом НКРЕКП, а первісний позивач лише зобов`язаний сплатити таку вартість.

Варто зазначити, що і Правила і Методика є спеціальними нормативно-правовими актами, які регулюють діяльність та взаємовідносини учасників ринку електричної енергії, в тому числі і щодо порядку укладання між такими учасниками договорів, норми якого і повинні застосовуватися.

При розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше актом.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".

Відповідно до ст. 1 вказаного Закону НКРЕКП (далі також - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Згідно з частиною 1 ст. 3 цього Закону Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Відповідно до п. ч. 3 ст. 6 Закону України "Про ринок електричної енергії" до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належать, зокрема, затвердження правил ринку, правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, порядку розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів, який включає в тому числі положення щодо особливостей розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів з третіми державами, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 6 Закону України "Про ринок електричної енергії" Регулятор має право приймати рішення, що є обов`язковими до виконання учасниками ринку.

П. 3 ч. 2 ст. 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції. Згідно ч. 2 цієї статті рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Відповідно до п. 1 ч. 1 вказаного Закону для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.

Постанова НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, якою затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії та постанова НКРЕКП від 12.06.2008 № 691, якою затверджена Методика обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж прийняті Регулятором в межах своїх повноважень, а тому їх положення, в тому числі і щодо порядку складання кошторису витрат основних споживачів, що є додатком до договору про спільне використання технологічних електричних мереж та безпосередньо типова форма такого договору є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку, в тому числі позивачем та відповідачем за первісним позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про ринок електричної енергії" до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належить затвердження типових та примірних договорів, визначених цим Законом.

Отже, Регулятор наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електричної енергії, зокрема через затвердження типових і примірних договорів.

Типові і примірні договори входять до системи джерел господарського договірного права як особливі нормативно-правові акти. Затвердження таких договорів уповноваженими державними органами є формою державною регулювання договірних відносин у сфері господарювання.

Таким чином, хоча вказані вище постанови НКРЕКП мають нижчу юридичну силу порівняно з ЦК України, втім їх норми є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку електричної енергії та мають застосовуватися останніми у своїй господарській діяльності на ринку електроенергії.

Щодо посилання відповідача за первісним позовом на нереєстрацію Правил у Міністерстві юстиції України, відповідно до Указу Президента України від 03.10.1992 № 493 "Про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади" та Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого постановою КМУ від 28.12.1992 № 731 варто зазначити, що таке твердження також є безпідставним та не відповідає положенням Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", відповідно до якого рішення Регулятора на підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України (ч. 6 ст. 14).

Отже, враховуючи, що запропонований позивачем за первісним позовом проект Договору про спільне використання відповідає Типовому договору та обов`язок його укладання визначений Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії та Кодексом систем розподілу, враховуючи ухилення відповідача за первісним позовом від укладання такого договору, в тому числі і умисне не оформлення тих додатків до договору, які повинні оформлятися безпосередньо ним, наведені відповідачем за первісним позовом обставини не можуть бути підставою для відмови у позові.

Посилання відповідача за первісним позовом на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 31.05.2021 № 917/265/18 є безпідставним, оскільки Верховний Суд в цій постанові роз`яснює відмінності додатку до договору від додаткової угоди та не робить висновок про те, що договір може бути укладений виключно одночасно з усіма додатками, вказаними у договорі. Наведене також не виходить із приписів ст. 632, ст. 638 ЦК України та п. 11.4. Типового договору та спірного договору, на які посилається відповідач, зазначаючи, що договір може бути укладений виключно у сукупності одночасно із усіма додатками, вказаними у договорі. Більш того, такий висновок відповідача спростовується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від від 07.05.2019 у справі № 914/1002/18, від 28.11.2018 у справі № 914/31/18 та від 12.04.2018 у справі № 906/316/17.

Щодо тверджень відповідача за первісним позовом про неузгодженість та невідповідність додатків до договору, слід звернути увагу на наступне.

По-перше, варто звернути увагу, що відповідач за первісним позовом, посилається на невідповідність відомостей технічного характеру у додатках до договору: додатку № 1 "Однолінійна схема технологічних електричних мереж спільного використання ТОВ "Енерджи Поінт" (далі - Однолінійна схема) та додатків № 2 Акти розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (далі - Акт розмежування) "фактичним обставинам", при цьому, останній не надає жодного доказу, який би підтверджував такі "фактичні обставини". Наведені ним "невідповідності" спростовуються наявними в матеріалах справи документами.

І Однолінійна схема і Акти розмежування складені позивачем за первісним позовом у відповідності до Актів розмежування, що є додатками № 6 до Договорів споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та які безпосередньо підписані як самими субспоживачами, так і відповідачем за первісним позовом або попереднім власником технологічних електричних мереж через які позивач (за первісним позовом) здійснює розподіл електричної енергії до субспоживачів, тобто третіх осіб.

Так, в Актах розмежування, що є додатками до Договору про спільне використання технологічних електричних мереж зазначається балансова належність електромереж та установок та межа експлуатаційної відповідальності основного споживача (власника мереж), субспоживача (споживача, що безпосередньо приєднаний до мереж такого власника. В Актах розмежування, що є додатками до Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (договору про постачання електричної енергії), що укладається з основним споживачем - зазначається балансова належність та експлуатаційна відповідальність основного споживача та оператора системи розподілу, а у тих актах, що є додатками до Договорів споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, що укладаються між оператором системи розподілу та субспоживачами - зазначається балансова належність та експлуатаційна відповідальність основного споживача та субспоживача, оскільки мережі оператора системи в даному випадку відсутні.

Отже, інформація щодо електричних мереж позивача (за первісним позовом), відповідача (за первісним позовом) та третіх осіб, балансової належності та експлуатаційної відповідальності в Однолінійній схемі та Актах розмежування спірного договору повністю відповідає такій інформації, що міститься в актах розмежування та однолінійних схемах, що є додатками до договорів споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, що укладені між первісним позивачем та первісним відповідачем та між первісним позивачем та третіми особами (копії актів містяться в матеріалах справи). У разі, якщо в електричній мережі власника мереж або його субспоживачів відбулися будь-які зміни, останні повинні були звернутися до позивача (за первісним позовом) з ініціативою щодо внесення таких змін до відповідних додатків. Однак, ані відповідач (за первісним позовом), ані треті особи не зверталися до АТ "Харківобленего" з пропозицією про внесення будь-яких змін до Однолінійної схеми або Актів розмежування. Також, ані відповідач, ані треті особи не позбавлені можливості щодо такого звернення до первісного позивача для внесення будь-яких змін що відбулися в схемах в майбутньому, а тому наведене не є перепоною в укладанні договору.

Щодо відсутності на Однолінійній схемі та актах розмежування позначення резервного джерела живлення субспоживачів ТОВ «Парк-Сервіс.» та Харківського інституту управління (у формі ТОВ), АТ "Харківобленерго" наголошено на тому, що такі джерела і не повинні зазначатися, оскільки вони не використовуються спільно позивачем та відповідачем, та відповідно не приймають участі у розрахунках, згідно Методики.

Відповідно до п. 1.3. вказаної Методики витрати основного споживача визначаються щодо тих мереж, які використовуються основним споживачем спільно з іншим користувачем та виділені на однолінійній схемі, яка є невід`ємним додатком до договору про спільне використання технологічних електричних мереж.

Отже, наведені відповідачем за первісним позовом зауваження є безпідставними та спростовуються наявними у справі матеріалами.

Крім того, відповідач за первісним позовом зазначає про невірно вказаний перелік обладнання, задіяного у передачі електричної енергії субспоживачам у додатках № 7 та № 9, при цьому останнім не надаються жодні докази щодо наявності іншого обладнання та не наводиться яке ж саме обладнання повинно бути зазначено в цих додатках, а тому таке твердження є необґрунтованим. Вказане обладнання первісним позивачем зазначено у відповідності до Методики та наявної у нього інформації, зокрема із даних Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладеного між позивачем та відповідачем.

Ще однією підставою для відмови у задоволенні первісного позову відповідач зазначає те, що додатком № 5 не врегульовано загальні терміни (строки) внесення Оператором системи платежів по договору, а лише визначено термін відшкодування витрат при зміні умов кошторису. Однак, з цього приводу слід звернути увагу, що вказаний додаток регулює порядок обрахування плати за спільне використання, а не порядок розрахунків за спільне використання. Порядок розрахунків за спільне використання технологічних електричних мереж визначений п. 7.3. спірного договору, відповідно до якого оплата Оператором системи послуг з утримання технологічних електричних мереж спільного використання здійснюється платіжним дорученням на підставі виставленого Основним споживачем рахунка та оформленого Акта прийому-передачі наданих послуг у десятиденний строк з дати отримання рахунка.

Отже, наведене твердження відповідача за первісним позовом також є необґрунтованим та безпідставним.

Також, відповідач за первісним позовом у відзиві, посилається на те, що у додатках до договору відомості технічного характеру не відповідають фактичним обставинам, застосованому обладнанню, укладення договору на запропонованих умовах може призвести до виникнення реальної загрози для життя та здоров`я людей, які беруть участь у обслуговуванні обладнання як зі сторони відповідача за первісним позовом, так і зі сторони позивача за первісним позовом та субспоживачів. Неправильна поінформованість персоналу при включеннях/ відключеннях основного/резервного живлення може призвести до неправильного застосування вимикачів, одночасного живлення з кількох джерел високої напруги і, як наслідок - до потужного короткого замикання, вибуху обладнання, пожежі як на території відповідача, так і позивача з субспоживачами, а більше того - й до людських жертв.

Проте, суд відхиляє наведені доводи відповідача (за первісним позовом) та звертає увагу на те, що вся технічна інформація до Однолінійної схеми та Актів розмежування до спірного договору перенесена з Актів розмежування за діючими на цей час Договорами споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладеними позивачем з відповідачем та третіми особами. Цими актами, кожен з яких підписаний відповідачем (за первісним позовом) або попереднім власником мереж, визначені схема приєднання, балансова належність та експлуатаційна відповідальність кожної сторони, тобто первісний відповідач або попередній власник власноручно погодили безпосередньо саме такі умови (обставини). Крім того, відповідач (за первісним позовом) і треті особи несуть відповідальність (експлуатують та обслуговують) кожен за свої мережі протягом строку дії вказаних договорів, включно і до цього часу. Такий обов`язок встановлений публічним договором приєднання Договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, що укладені як із основним споживачем, так і з субспоживачами, які діють до цього часу.

Також варто зазначити, що всі субспоживачі приєднувалися до мереж відповідача (за первісним позовом) на підставі, виданих безпосередньо ним або попереднім власником мереж технічних вимог/технічних рішень/технічних умов, у порядку, передбаченому законодавством, що діяло на час приєднання. Тобто, саме власник мереж визначав умови приєднання, їх достатність, безпечність, повноту та відповідність чинним нормативним актам для здійснення такого приєднання.

Крім того, заперечуючи проти первісного позову ТОВ "Енерджи Поінт" зазначає, що Типовим договором не передбачено таких додатків, як № 4 «Довідка про обсяги переданої електричної енергії», № 7 «Перелік обладнання, задіяного у передачі електроенергії споживачам субспоживачам», № 8 «Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж», № 9 "Розрахунок умовних одиниць електрообладнання, задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж".

Однак, зважаючи на вказане твердження відповідача за первісним позовом, слід зазначити, що ані Правилами, ані Методикою, ані Типовим договором не затверджені та не визначені форми додатків до Договору про спільне використання технологічних електричних мереж. Також, ними не наголошено, що наведені у Типовому договорі додатки є вичерпними та сторони не можуть доповнити такий договір додатками, що будуть конкретизувати його умови.

Відповідно до пояснень позивача за первісним позовом, Додаток № 4 «Довідка про обсяги переданої електричної енергії субспоживачам» розроблений позивачем, виходячи з того, що такі дані приймають участь у визначені плати за спільне використання технологічних електричних мереж.

Додаток № 7 «Перелік обладнання, задіяного у передачі електроенергії субспоживачам» розроблений позивачем за первісним позовом для чіткого визначення переліку електрообладнання спільного використання. Крім того, затверджена Додатком № 3 «Система умовних одиниць» до вказаної Методики, передбачає наявність обладнання спільного використання, що не відображається на однолінійній схемі (наприклад, засоби диспетчерського та технологічного управління). Також у цьому додатку формуються дані для здійснення Розрахунку умовних одиниць електрообладнання, задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж, що є необхідним для узгодження кошторису витрат НКРЕКП.

Додаток № 8 «Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж» розроблений первісним позивачем на виконання вимог п. 5.2. Методики для можливості визначення обсягів надходження та віддачі електричної енергії в/з електричних мереж спільного використання.

Так, п. 5.2. вказаної Методики визначено, що плата за спільне використання (без податку на додану вартість) технологічних електричних мереж розраховується як добуток значення загальної величини витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання на частку від ділення між обсягами віддачі електричної енергії з технологічних електричних мереж спільного використання до обсягу надходження в мережі спільного використання.

Також, п. 1 Додатку № 5 «Порядок обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж» встановлена формула для обрахунку плати за спільне використання, складовою якої є обсяг віддачі електричної енергії з технологічних електричних мереж спільного використання у розрахунковому періоді (Авідд), яка визначається за показами розрахункових приладів обліку згідно з договорами про надання послуг з розподілу електричної енергії субспоживачів, які зазначені із ознакою "Віддача" у додатку "Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж" до Договору (з урахуванням втрат електроенергії у разі встановлення розрахункових приладів обліку не на межі балансової належності).

Отже, наявність додатку № 8 обумовлена п. 5.2 Методики та п. 1 Додатку № 5.

Додаток № 9 «Розрахунок умовних одиниць електрообладнання, задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж» складений первісним позивачем у відповідності до приписів п. 2.4. Методики, якою передбачено, що розрахунок умовних одиниць електрообладнання, задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж узгоджується з оператором системи та у подальшому подається відповідачем до НКРЕКП для узгодження кошторису.

Щодо доповнення договору п.п. 11.7-11.11., варто зазначити, що їх зміст не змінює імперативних умов, встановлених Типовим договором, такі умови передбачені чинним законодавством (у сфері антикорупційної діяльності, Законом України «Про захист персональних даних», ЦК України) та внутрішніми нормативними актами первісного позивача.

Постановою НКРЕКП від 26.06.2020 № 1219 у додатку 1 до Правил (Типова форма договору про спільне використання технологічних електричних мереж) виключена глава 10 у зв`язку з цим глави 11-13 необхідно вважати відповідно главами 10-12. А тому, посилання відповідача на те, що Типовий договір містить нумерацію п. 12.1-12.6 замість 11.1-11.11 також є безпідставним та не відповідає Типовому договору, оскільки розділ 12 цього договору має назву: «Місцезнаходження та банківські реквізити сторін», та не складається з декількох пунктів.

Отже, приймаючи до уваги вищенаведене, слід дійти висновку, що всі наведені додатки до Договору про спільне використання технологічних електричних мереж та п. 11.7-11.11 не змінюють його обов`язкові норми, а лише конкретизують деякі його умови, а тому твердження відповідача за первісним позовом про те, що наданий позивачем за первісним позовом проект договору не відповідає Типовому договору є безпідставним.

Щодо розміру пені за несвоєчасне внесення оператором системи платежів по договору на рівні 0% за кожен день прострочення платежу, що визначено п. 8.6. спірного договору, варто зазначити, що вказаний пункт не суперечить та повністю відповідає п. 8.6 Типового договору, яким законодавець надав право сторонам договору визначати розмір пені на власний розсуд.

Договірні правовідносини щодо відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань врегульовано Законом України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", ст. 3 якого передбачено, що розмір пені не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня. Встановлений розмір пені у спірному договорі не порушує вказані вимоги закону, визначений у відсотковому значенні, а тому може бути застосований у договорі.

Твердження відповідача за первісним позовом стосовно того, що засіб комерційного обліку електричної енергії субспоживача Харківський інститут управління (у формі ТОВ) встановлений всупереч приписам глави 5.9. розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 взагалі не має відношення до обов`язку сторін укласти спірний договір.

Так, відповідно до п. 5.1.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, усі точки комерційного обліку мають бути оснащені вузлами обліку, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Улаштування вузлів обліку та інших засобів комерційного обліку необхідно здійснювати відповідно до вимог цього Кодексу, Правил роздрібного ринку, Правил улаштування електроустановок, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21 липня 2017 року № 476 та проектних рішень.

Згідно з п. 5.4.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії вузол обліку та відповідні точки вимірювання в електричних мережах мають розміщуватися на комерційній межі учасників ринку. Відповідно до приписів п. 5.1.8. цього Кодексу власник електроустановок має пріоритетне право на встановлення вузла обліку на належних йому установках.

Відповідно до пп. 32 п. 1.2.1 вказаного Кодексу комерційна межа - одна або сукупність точок комерційного обліку, що обмежують область або площадку комерційного обліку. Комерційна межа вказується в договорі та, зазвичай, збігається з межею між суміжними областями/площадками комерційного обліку, межею балансової належності або межею експлуатаційної відповідальності.

Отже, засіб комерційного обліку Харківського інституту управління (у формі ТОВ) розміщений у відповідності до вказаних вище нормативних актів та проектного рішення, а тому наведене не може бути підставою для невиконання відповідачем за первісним позовом обов`язку щодо складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах.

Крім того, відповідно до «Техническое решение» від 05.01.2018 №, виданого попереднім власником мереж ДП «Консалтекс» ТОВ «Австрія-Капітал» Харківському інституту управління (у формі ТОВ) під час приєднання до технологічних електричних мереж цього власника, копія якого мститься в матеріалах справи, останній висунув вимоги: «Учет э/энергии согласовать с ПТО "Харьковенергосбыт", тобто будь-яких вимог щодо влаштування вузла обліку власником електричних мереж не надано.

Твердження первісного відповідача про перевищення сумарного обсягу потужностей усіх у сукупності під`єднаних субспоживачів до допустимих показників пропускної спроможності також не приймається судом до уваги, зважаючи на наступне.

Вказані субспоживачі приєднувалися до технологічних електричних мереж лише з дозволу власника таких мереж, на підставі, виданих таким власником технічних умов, технічних рішень, у порядку, передбаченому законодавством, що діяло на той час, в рахунок дозволеної потужності такого власника.

Як приклад, видані «Технічні рішення про приєднання електричних мереж електроустановок ТОВ «Енерджи Поінт», підписані керівником відповідача (за первісним позовом) субспоживачам ТОВ "БМ РІЕЛТІ" та ТОВ "СПІВДРУЖНІСТЬ 2018" (копії містяться в матеріалах справи), яким останній висуває певні вимоги для приєднання до його мереж та одержання потужності, при цьому, при складанні такого рішення, відповідачем (за первісним позовом) були враховані потужність всіх електроустановок, приєднаних до нього субспоживачів.

Оскільки ТОВ «БМ РІЕЛТІ» та ТОВ "СПІВДРУЖНІСТЬ 2018" приєднувалися до мереж ТОВ "Енерджи Поінт" останніми, та враховуючи, що саме відповідачем (за первісним позовом) були висунуті технічні вимоги щодо приєднання до його електричних мереж, з урахуванням пропускної спроможності таких електроустановок, в тому числі і, враховуючи потужність інших приєднаних субспоживачів, твердження первісного відповідача щодо перевищення сумарного обсягу потужностей усіх у сукупності під`єднаних субспоживачів викликає сумнів, а тому є безпідставним та необґрунтованим.

Разом з цим, в матеріалах справи містяться додатки від 13.12.2019, від 26.01.2022 та від 21.12.2021 № 3.3. до Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 13.12.2019 № 624/0072, підписані безпосередньо керівником відповідача за первісним позовом, які містять, в тому числі, і потужність електроустановок субспоживачів.

Тобто, надаючи субспоживачам технічні рішення під час приєднання до власних технологічних електричних мереж, відповідач (за первісним позовом) погодив саме таку потужність з урахуванням пропускної спроможності своїх електроустановок та, підписуючи додатки № 3.3., останній також підтвердив пропускну здатність власних технологічних електричних мереж.

Крім того, варто зазначити, що у спірному договорі взагалі не зазначена потужність електроустановок субспоживачів, приєднаних до технологічних електричних мереж відповідача (за первісним позовом). Укладання спірного договору ніяким чином не впливає на перевищення допустимих показників пропускної спроможності, оскільки субспоживачі на цей вже є приєднаними до технологічних електричних мереж відповідача за первісним позовом та електрична енергія транспортується до електроустановок таких споживачів і до цього часу, про ніякі перевищення показників пропускної спроможності первісний відповідач не повідомляв.

Отже, наведені відповідачем за первісним позовом доводи спростовуються наявними в матеріалах справи документами, доводами, наведеними позивачем у позовній заяві та відповіді на відзив на первісну позовну заяву, а тому, враховуючи обов`язковість для сторін укладення договору про спільне використання технологічних електричних мереж, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог первісного позову.

Що стосується зустрічного позову про укладення Договору про спільне використання технологічних електричних мереж в редакції ТОВ «ЕНЕРДЖИ ПОІНТ», суд зазначає наступне.

За приписами ч. 2 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання корупції. Аналогічні положення містяться і в ст.ст. 15, 16 ЦК України, відповідно до яких кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового інтересу.

У разі невизнання стороною договору, укладання якого є обов`язковим в силу вимог закону, права іншої сторони на укладання такого договору підлягають захисту судом на підставі п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України шляхом визнання договору укладеним на умовах, передбачених нормативним актом обов`язкової дії (аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 07.05.2019 № 914/1002/18 та від 20.02.2020 № 910/3270/19).

Позивач за зустрічним позовом звернувся до суду із зустрічною позовною заявою про визнання Договору про спільне використання технологічних електричних мереж укладеним. При цьому, останній ніяким чином не зазначає, які ж саме його права та законні інтереси порушені.

Доказів щодо ухилення відповідача за зустрічним позовом від укладання такого договору матеріали справи не містять, крім того такі докази не надані і позивачем за зустрічним позовом.

Разом з цим, як було вище зазначено, відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Статтею 640 ЦК України визначено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Відповідно до ч. 1 ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору.

Проте, всупереч наведеному ТОВ «Енерджи Поінт» не направив на адресу АТ "Харківобленерго" проект договору про спільне використання технологічних електричних мереж з додатками, що позбавило Товариство можливості розглянути такий договір та прийняти відповідне рішення, про прийняття такої пропозиції чи про відмову у її прийнятті, як це передбачено главою 53 ЦК України.

Отже, наведене свідчить, що позивачем за зустрічним позовом не доведений факт ухилення або відмови відповідача за зустрічним позовом від укладання спірного договору, що підтверджує відсутність порушених прав ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ".

У постановах від 20.02.2024 у справі № 916/1042/22, від 04.12.2019 у справі № 910/15262/18, від 03.03.2020 у справі № 910/6091/19, від 16.10.2020 у справі № 910/12787/17, від 29.08.2023 у справі № 910/5958/20 від 22.03.2023 у справі № 509/5080/18 Верховний Суд послідовно надавав правовий висновок про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, якій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували б наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є самостійною, достатньою підставою для відмови у позові незалежно від інших встановлених судом обставин.

Таким чином, ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" не довело наявність порушеного, невизнаного чи оспорюваного права на момент звернення до суду. Відсутність направлення оферти свідчить про передчасність позову.

Окремо, щодо запропонованого ТОВ «Енерджи Поінт» проекту Договору про спільне використання технологічних електричних мереж, слід звернути увагу, що позивач за зустрічним позовом істотно змінив умови договору, які виходять за межі дозволеної конкретизації типового договору, а саме:

1. На оператора системи (АТ "Харківобленерго") покладено додаткові обов`язки, а саме: пп. 6 та пп. 7 п. 2.1. мають наступний зміст: "6) забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням та попереднім повідомленням) відповідальних представників оператора системи до власних електричних установок для проведення технічної перевірки, контролю за рівнем споживання електричної енергія" та "7) забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням та попереднім повідомленням) відключення або обмеження споживання електричної енергії суб`єктам господарювання, електроустановки яких приєднані до технологічних електричних мереж Основного споживача, відповідно до порядку, встановленого Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 (далі - Правила роздрібного ринку), або за обґрунтованою письмовою вимогою Оператора системи припиняти чи обмежувати обсяг передачі електричної енергії".

Типовий договір не передбачає обов`язку оператора системи попередньо повідомляти основного споживача про доступ до об`єкта. Відповідно до його умов представники оператора системи повинні лише пред`явити службове посвідчення. Аналогічна норма закріплена і в п. 5.5.8 Правил роздрібного ринку, згідно з яким основний споживач зобов`язаний забезпечити безперешкодний доступ представників оператора системи виключно за умови пред`явлення ними службового посвідчення. Жодних вимог щодо попереднього повідомлення споживача чинне законодавство не містить.

Також, пп. 4 п. 6.1. Договору доповнено реченням наступного змісту: "Оператор системи обов`язково має висунути Основному споживачу вимогу про припинення або обмеження спільного використання субспоживачем технологічних електричних мереж, якщо субспоживач не надав Оператору системи звіт про спожиту у звітному періоді електроенергію або звіт містить недостовірні відомості." Такі вимоги суперечать п. 7.5., 7.6., 7.7, 7.9. Правил роздрібного ринку та п. 11.5.2 Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310, якими визначені виключні випадки припинення розподілу/постачання електричної енергії, які сторонами не можуть бути доповнені.

2. Змінені обов`язки основного споживача (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ"), зокрема пп. 13 п. 2.1. Договору викладено в наступній редакції: "не допускати безоблікове споживання електричної енергії Основним споживачем, а також відшкодовувати прямі збитки, завдані Оператору системи, у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж Основного споживача внаслідок винних дій/бездіяльності останнього".

Тоді як пп. 13 п. 21 Типового договору має наступний зміст: "не допускати безоблікове споживання електричної енергії від технологічних електричних мереж Основного споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані Оператору системи, у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж Основного споживача". Тобто, НКРЕКП на основного споживача поклало обов`язки щодо не допущення безоблікового споживання електричної енергії не безпосередньо самим основним споживачем, а його субспоживачами, що приєднані до його технологічних електричних мереж.

Відповідно до п. 2.5.2 Правил роздрібного ринку власник технологічних електричних мереж (основний споживач) зобов`язаний належно утримувати технологічні електричні мережі та не обмежувати право оператора системи вимагати від власника технологічних електричних мереж відшкодування нанесених оператору системи збитків.

3. Змінені права оператора системи, зокрема пп. 1 п. 5.1. Договору має наступну редакцію: "не сплачувати за використання технологічних електричних мереж за час перерви в електропостачанні, якщо перерва відбулася з вини Основного споживача." Проте, пп. 1 п. 5.1. Типового договору має іншу редакцію, а саме: "не сплачувати за використання технологічних електричних мереж за час перерви в електропостачанні, якщо перерва відбулася не з вини Оператора системи".

Таким чином, запропонована редакція пп. 1 п. 5.1. Договору звужує обсяг прав оператора системи, оскільки обмежує підстави для несплати лише випадками вини основного споживача, тоді як Типовий договір передбачає більш широку норму - звільнення від оплати у всіх випадках, коли перерва не була спричинена діями оператора системи, включаючи вину субспоживачів або третіх осіб.

4. ТОВ «Енерджи Поінт» безпідставно розширено перелік підстав, за яких основний споживач має право обмежити або припинити спільне використання технологічних електричних мереж. Зокрема, змінено пп. 1 п. 6.1. Договору, а саме: "без попередження у разі виникнення аварійних ситуацій в електроустановках Основного споживача на час, що не перевищує визначеного Правилами улаштування електроустановок, затвердженими наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 21 липня 2017 року № 476, для струмоприймачів відповідної категорії Оператора системи, а також у випадках: виявлення або отримання інформації про невідповідність обладнання, за експлуатацію якого відповідає субспоживач, нормам законодавства, вимогам безпеки, додаткам до цього Договору; перебування обладнання, за експлуатацію якого відповідає субспоживач, у неналежному технічному стані; відсутність у штаті субспоживача особи (осіб), яка (які) відповідно до законодавства відповідає за обслуговування електротехнічного обладнання або не відсутність діючого договору з обслуговуючим підприємством, на яке покладено відповідні обов`язки; відключення основного живлення;".

Однак, відповідно до Типового договору, затвердженого НКРЕКП, випадки припинення або обмеження спільного використання технологічних електричних мереж є чітко визначеними, вичерпними та не підлягають розширенню за домовленістю сторін. Регулятором встановлено чотири виключні підстави для таких дій і жодна з додаткових умов, запропонованих у зустрічному позові, не передбачена чинним законодавством.

5. Договір доповнено умовами, що не мають відношення до спірного Договору. Так, до п. 7.2. розділу 7 "Порядок розрахунків за спільне використання технологічних електричних мереж" доповнено реченням наступного змісту: "Основний споживач не несе відповідальність перед оператором системи: за передачу та достовірність показників обліку електричної енергії, використаної субспоживачем, якщо засоби обліку перебувають за межею балансової належності Основного споживача; за надання та достовірність звіту субспоживача за використану електроенергію; за оплату електроенергії, неможливість точного обліку якої, пов`язана з ненаданням або недостовірністю звіту субспоживача.". Такі положення не передбачені Типовим договором, відповідальність за наведене не передбачена спірним Договором. Більш того, відповідно до пп. 9 п. 2.1. договору основний споживач зобов`язаний у разі розподілу (передачі) електричної енергії в електричні мережі інших суб`єктів господарювання забезпечити складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах для проведення комерційних розрахунків. Також, жодна з норм Типового договору не покладає на основного споживача обов`язку контролювати надання та достовірність звітів субспоживачів, своєчасність та повноту їх розрахунків за електроенергію. А тому, запропоновані умови не мають відношення до спірного договору та суперечать Типовій формі.

6. Змінено порядок оплати за послуги з утримання технологічних електричних мереж. Пунктом 7.3. запропонованого позивачем за зустрічним позовом Договору містить наступний зміст: "Оплата Оператором системи послуг з утримання технологічних електричних мереж спільного використання здійснюється платіжним дорученням на підставі виставленого Основним споживачем рахунка у десятиденний строк з дати отримання рахунка" Тоді як, пункт Типового договору передбачає, що оплата таких послуг здійснюється на підставі рахунка та оформленого Акта прийому-передачі наданих послуг.

Виключення з договору вимоги щодо оформлення Акта прийому-передачі наданих послуг фактично позбавляє оператора системи можливості підтверджувати обсяг наданих послуг, що створює ризик одностороннього визначення вартості послуг основним споживачем. Такий підхід відкриває можливість для зловживань і дозволить основному споживачу маніпулювати загальною вартістю послуг за розрахунковий місяць.

7. Безпідставно звужено обсяг відповідальності основного споживача. Пункт 8.4. запропонованого позивачем за зустрічним позовом Договору викладений в такій редакції: "У разі невиконання обґрунтованих вимог Оператора системи щодо відключення субспоживачів Основний споживач відшкодовує завдані ним прямі збитки іншим суб`єктам відповідно до чинного законодавства". Натомість, п. 8.4 Типового договору передбачено, що основний споживач зобов`язаний відшкодовувати всі збитки, завдані внаслідок невиконання обґрунтованих вимог оператора системи, незалежно від того, чи є вони прямими чин непрямими (включаючи упущену вигоду).

8. Розмір пені перевищує законом граничний розмір. Розмір пені в п. 8.6. Договору визначений позивачем за зустрічним позовом на рівні 0,1% за кожен день прострочення.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" розмір пені за прострочку платежу не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Отже, обумовлений в договорі розмір пені не може перевищувати встановлений законом граничний розмір, а саме - подвійну облікову ставку НБУ.

9. Строк дії договору визначений до 31.12.2023, який на сьогодні вже сплив, що створює певну невизначеність та правовий парадокс, коли правочин юридично закінчився, ще не розпочавшись. Строк дії договору є істотною умовою, без погодження якої договір не вважається укладеним. Встановлення в договорі строку, який вже минув, позбавляє правочин юридичної сили та суперечить принципу правової визначеності.

10. Змінено порядок повідомлення інших споживачів про строки проведення ремонтних робіт в електромережах основного споживача. Так, позивачем за зустрічним позовом п. 12.2 викладений в наступній редакції: "Строки проведення ремонтних робіт в електромережах Основного споживача, під час яких електроустановки Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передача) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, будуть відключені або буде знижена надійність електропостачання інших споживачів, доводяться до відома заінтересованих сторін Основним споживачем.". Проте, Типовим договором передбачено, що таке повідомлення має бути письмове та обов`язково погоджено оператором системи. Це обумовлено тим, що проведення ремонтних робіт в електромережах основного споживача може потребувати відключення електроустановок оператора системи або субспоживачів, а тому такі строки мають бути обов`язково погоджені оператором системи.

11. Змінено порядкові номери додатків до договору, що також не відповідає Типовому договору.

З огляду на наведене, слід дійти висновку, що суттєво змінивши умови Типового договору позивач за зустрічним позовом не конкретизував умови Типового договору, а навпаки, на власний розсуд встановив додаткові зобов`язання та положення, які не відповідають Типовому договору і, більш того, суперечать чинному законодавству.

Верховний Суд в постанові від 11.12.2018 у справі № 921/375/17-г/14 виклав правову позицію, відповідно до якої: "законодавець забороняє відступати від змісту типового договору, сторони наділені правом тільки конкретизувати його умови".

Отже, невідповідність запропонованого ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" Договору умовам Типового договору, затвердженого уповноваженим державним органом є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні позову про визнання договору укладеним на умовах, зазначених в ньому.

Крім того, матеріалами справи підтверджено та не заперечується самим позивачем за зустрічним позовом, що до його технологічних електричних мереж приєднані 7 споживачів: Харківський інститут управління (у формі ТОВ), ТОВ "БМ РІЕЛТІ", ТОВ "БАВАРИЯ МОТОРС", ТОВ "ПАРК-СЕРВІС.", ТОВ "СПІВДРУЖНІСТЬ-2018", ТОВ "СОЮЗ-ХХІ" та ОСОБА_1 . Водночас, в запропонованій ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" редакції Договору відсутні додатки № 2 "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" щодо таких субспоживачів: ТОВ "ПАРК-СЕРВІС.", Харківський інститут управління (у формі ТОВ) та ОСОБА_1 .

Ці додатки є невід`ємними частинами Договору, оскільки визначають межі балансової належності та розподіл експлуатаційної відповідальності між основним споживачем та субспоживачем. Відповідно такі акти повинні бути оформлені для кожного субспоживача, що приєднанні до технологічних електричних мереж ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ".

Також, вказані субспоживачі не зазначені і в додатку 7 "Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж", що суперечить фактичним обставинам, оскільки такі субспоживачі приєднані до технологічних електричних мереж ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" та отримують електричну енергію саме через ці мережі, що, до речі, і не заперечується позивачем за зустрічним позовом.

Додаток 4 "Порядок обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж згідно з "Методикою обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж, затвердженою постановою НКРЕ України № 691 від 12.06.2008 р. (із змінами і доповненнями)" запропонований позивачем за зустрічним позовом не відповідає вказаній Методиці.

Так, в п. 2 цього додатку зазначено, що кошторис витрат діє до моменту внесення змін до нього або укладення Сторонами нового кошторису, що суперечить п. 2.5. Методики. Відповідно до якого кошторис витрат діє протягом одного року від дати його подання основним споживачем (його уповноваженою особою) оператору системи. Якщо впродовж цього року основним споживачем не поданий оператору системи новий погоджений кошторис витрат на наступний рік, відшкодування витрат оператором системи основному споживачу припиняється.

Крім того, відповідно до Типового договору такий додаток повинен бути під № 5, а не під № 4, що також свідчить про невідповідність запропонованої редакції встановленим вимогам.

Запропонований позивачем за зустрічним позовом додаток № 5 "Кошторис обґрунтованих витрат ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" на утримання технологічних електричних мереж спільного використання" (далі - Кошторис) також не відповідає вимогам Правил роздрібного ринку та вказаній вище Методиці.

Відповідно до п. 2.5.6 Правил роздрібного ринку та п. 2.5. Методики узгоджений зі структурним підрозділом Регулятора на відповідній території кошторис витрат є невід`ємним додатком до договору про спільне використання технологічних мереж.

Відшкодування витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання, відповідно до п. 2.5. Методики, здійснюється на підставі узгодженого з територіальним органом НКРЕКП кошторису..

Таким чином, кошторис набуває статусу невід`ємної частини договору лише після його перевірки та погодження відповідним територіальним підрозділом НКРЕКП, як єдиного державного органу, що має такі повноваження відповідно до чинного законодавства. Оскільки запропонований ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" додаток 5 не був погоджений відділом НКРЕКП у Харківській області він не може вважатися належним додатком до Договору, не має юридичної сили та не може бути використаний для розрахунків за договором.

Відповідно до п. 2.5.6 Правил роздрібного ринку обґрунтовані витрати на утримання технологічних електричних мереж відшкодовуються основному споживачу відповідно до його кошторису витрат на здійснення цієї діяльності.

Також, варто наголосити, що запропонований позивачем за зустрічним позовом Кошторис складений всупереч вимогам Методики, оскільки такий кошторис складається з урахуванням інформації, що міститься у додатку 8 "Розрахунок умовних одиниць електрообладнання ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж" та додатку № 1 "Однолінійна схема технологічних електричних мереж спільного використання ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" (далі - Однолінійна схема), які, в свою чергу, також не відповідають вимогам Методики.

Так, відповідно до п. 1.2. Методики об`єм технологічних електричних мереж - числова характеристика технологічних електричних мереж відповідного суб`єкта господарювання в умовних одиницях, яка відображає питомі витрати на експлуатацію та утримання технологічних електричних мереж.

Визначення об`єму умовних одиниць електроустановок ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", що задіяні у спільному використанні здійснюється за Однолінійною схемою, яка є невід`ємним додатком до договору про спільне використання технологічних електричних мереж.

Вимоги до складання Однолінійної схеми визначені в п. 1.2. Типового договору про спільне використання технологічних електричних мереж та п. 1.3. Методики. Зокрема на схемі мають бути зазначені технологічні електричні мережі, які використовуються основним споживачем спільно з іншими користувачами, місця встановлення, типи та марки обладнання, довжини ліній, які задіяні в передачі електричної енергії. Проте, у наданій ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" Однолінійній схемі не в повному обсязі міститься інформація щодо типу та марки вказаного електрообладнання на схемі.

Порядок розрахунку умовних одиниць технологічного обладнання електромереж регламентований розділом ІІІ Методики. Для цих цілей розроблена система умовних одиниць електричних мереж (додаток 3 до Методики), яка призначена для визначення об`ємів устаткування та пристроїв, закріплених за підприємством (п. 3.1. Методики).

За приписами п. 3.5. Методики об`єм технологічних електричних мереж в умовних одиницях визначається додаванням умовних одиниць, розрахованих відповідно до таблиць 3.1-3.6 додатка 3 до цієї Методики. Проте, складений відповідачем за первісним позовом додаток 8 не відповідає вимогам Методики, зокрема для розрахунку умовних одиниць останнім зазначені:

- "Будівля ЗРУ", що суперечить п. 3.5 Методики, оскільки така позиція в системі умовних одиниць відсутня та п. 3.4. Методики, оскільки трудозатрати з обслуговування та ремонту будівель і споруд не виділяються окремо, а враховані за всією номенклатурою позицій умовних одиниць;

- "Трансформатор 6/0,4 кВ", що суперечить п. 3 пояснень до таблиці 3.4. додатку 3 до Методики, відповідно до якого значення умовних одиниць у п. 2 "Силові трансформатори 1-20 кВ" враховують тільки трансформатори власних потреб підставній 35-1150 кВ. Проте, підстанція 35-1150 кВ, як і її трансформатори власних потреб у ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" відсутні;

- "Комірка 6кВ" та "Комірка 0,4 кВ з трьома вимикачами", що суперечить п. 3.5. Методики, оскільки такі позиції в системі умовних одиниць відсутні Наведене також стосується і додатку 6 "Перелік обладнання ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", задіяного у передачі електроенергії субспоживачам", в якому зазначаються технологічні електричні мережі, що задіяні у спільному використанні та які повинні відповідати обладнанню, визначеному у додатках 1 та 8.

Отже, вказані додатки складені ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" з порушеннями та не відповідають Методиці та фактичним обставинам.

Таким чином, з огляду на викладене, суд приходить до висновку, що зустрічна позовна заява є передчасною та необґрунтованою. Жодні права позивача за зустрічним позовом не порушені, запропоновані умови договору не відповідають Типовій формі та законодавству, додатки містять неповну інформацію, суперечать чинному законодавству, не відповідають фактичним обставинам, а відтак, відсутні правові підстави для задоволення зустрічних позовних вимог.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, підсумовуючи викладене, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд вважає позовні вимоги первісного позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. В зустрічному позові, суд вважає за необхідне відмовити.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу цього судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справаСерявін проти України, рішення від 10.02.2010).

Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд керується частиною першою статті 129 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підставі, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Таким чином, судовий збір покладається на відповідача за первісним позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Первісний позов задовольнити.

Визнати Договір про спільне використання технологічних електричних мереж укладеним у редакції позивача за первісним позовом:

« ДОГОВІР

про спільне використання технологічних електричних мереж

№ ________ 0942 ______________________

м. Харків "______"_________202__ р.

ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", що здійснює діяльність на підставі _______________________________________________________________(далі - Основний споживач),

(установчі документи, статус платника податку на прибуток)

в особі _____________________________________________________________________________, що діє на підставі ________________________________________________________________________,

та АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО" (згідно статутних документів скорочена назва підприємства - АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО"), що здійснює діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (постанова НКРЕКП від 16.11.2018 № 1446) (далі - Оператор системи) та має статус платника податку на прибуток на загальних умовах, передбачених Податковим кодексом України, і платить податок на прибуток за ставкою, передбаченою п. 136.1 ст. 136 Податкового кодексу України, в особі в.о. заступника директора комерційного з розподілу електроенергії Буйлова Григорія Юрійовича, що діє на підставі довіреності від 18.12.2024 № 01-17/9250 (далі - Сторони), уклали цей договір про спільне використання технологічних мереж (далі - Договір) про таке.

1. Предмет Договору

1.1. Основний споживач зобов`язується забезпечити технічну можливість доставки електричної енергії необхідного обсягу та рівня потужності (із забезпеченням якості, надійності та безперервності) власними технологічними електричними мережами в точки приєднання електроустановок Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передачу) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, а Оператор системи - своєчасно сплачувати вартість послуг Основного споживача з утримання технологічних електричних мереж спільного використання та інші послуги відповідно до умов цього Договору.

1.2. Доставка електричної енергії забезпечується відповідно до Однолінійної схеми, який є додатком 1 до цього Договору, наданого Основним споживачем, з обов`язковим зазначенням місць встановлення, типів, марки обладнання, довжини ліній, які задіяні в передачі електричної енергії.

Основний споживач забезпечує доставку електричної енергії до межі балансової належності належних йому електричних мереж, визначених Актом розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, який є додатком 2 до цього Договору.

2. Обов`язки Основного споживача

2.1. Основний споживач зобов`язаний:

1) утримувати технологічні електричні мережі спільного використання у належному технічному стані, формувати електричну схему цих мереж відповідної пропускної здатності та забезпечувати технічну можливість для доставки електричної енергії до межі балансової належності електроустановок Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передачу) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи;

2) забезпечувати на межі балансової належності технологічних електричних мереж підтримання параметрів якості електричної енергії та узгодженого рівня надійності електропостачання відповідно до категорії струмоприймачів суб`єктів господарювання, розподіл (передачу) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, згідно з Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року N 310, та Кодексом системи передачі, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року N 309 (рівень надійності електропостачання відповідно до категорії струмоприймачів суб`єктів господарювання, передачу електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, не може бути вищим ніж існуюча категорія надійності електропостачання Основного споживача);

3) забезпечувати виконання графіка попереджувальних ремонтів та обсягів робіт, визначених технологічними картами ремонту, збереження елементів обладнання, встановлених на території Основного споживача;

4) щомісяця до 7 дня розрахункового періоду надавати Оператору системи рахунок на оплату послуг за спільне використання технологічних електричних мереж та два примірники Акта прийому-передачі наданих послуг, який є додатком 3 до цього Договору, оформлені Основним споживачем;

5) упродовж 3 робочих днів з дня переходу права власності (права господарського відання) на технологічні електричні мережі до іншої особи повідомити про це Оператора системи;

6) забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників Оператора системи до власних електричних установок для проведення технічної перевірки, контролю за рівнем споживання електричної енергії;

7) забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників Оператора системи для виконання Оператором системи відключення або обмеження споживання електричної енергії суб`єктам господарювання, електроустановки яких приєднані до технологічних електричних мереж Основного споживача, відповідно до порядку, встановленого Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року N 312 (далі - Правила роздрібного ринку), або за обґрунтованою письмовою вимогою Оператора системи припиняти чи обмежувати обсяг передачі електричної енергії;

8) своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

9) у разі розподілу (передачі) електричної енергії в електричні мережі інших суб`єктів господарювання забезпечити складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах для проведення комерційних розрахунків;

10) оперативно повідомляти Оператора системи та інших суб`єктів господарювання, електроустановки яких приєднані до технологічних електричних мереж Основного споживача, про порушення, що пов`язані з перериванням електропостачання, їх причини і терміни/строки відновлення режиму електропостачання, про виведення в ремонт, а також введення в дію після ремонту технологічних електричних мереж, якими здійснюється розподіл (передача) електричної енергії;

11) забезпечувати відповідно до акта про пломбування збереження і цілісність встановлених на території (у приміщенні) Основного споживача розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр);

12) припинити надання послуг із спільного використання технологічних електричних мереж на вимогу Оператора системи;

13) не допускати безоблікове споживання електричної енергії від технологічних електричних мереж Основного споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані Оператору системи, у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж Основного споживача.

3. Права Основного споживача

3.1. Основний споживач має право:

1) на отримання від Оператора системи плати за спільне використання технологічних електричних мереж, визначеної відповідно до Методики обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж, затвердженої постановою НКРЕ від 12 червня 2008 року N 691, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 08 серпня 2008 року за N 732/15423 (із змінами) (далі - Методика обрахування плати);

2) на доступ до розрахункових засобів та систем обліку електричної енергії, що розташовані на об`єктах Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передачу) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, для зняття показів;

3) вимагати від Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передачу) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, дотримання на належному рівні показників якості електричної енергії на межі балансового розподілу електромереж відповідно до умов цього Договору;

4) на припинення спільного використання технологічних електричних мереж Основного споживача у випадках та порядку, передбачених главою 6 цього Договору.

4. Обов`язки Оператора системи

4.1. Оператор системи зобов`язується:

1) здійснювати оплату за використання технологічних електричних мереж Основного споживача за розрахунковий період. Розрахунок плати за використання технологічних електричних мереж Основного споживача здійснюється згідно з Порядком обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж, який є додатком 5 до цього Договору;

2) забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених осіб Основного споживача до систем та засобів обліку і засобів контролю потужності та якості електричної енергії, а також для контролю встановлених режимів споживання електричної енергії.

5. Права Оператора системи

5.1. Оператор системи має право:

1) не сплачувати за використання технологічних електричних мереж за час перерви в електропостачанні, якщо перерва відбулася не з вини Оператора системи;

2) на отримання від Основного споживача інформації щодо якості електричної енергії, порядку визначення плати за використання технологічних електричних мереж Основного споживача, умов та режимів передачі електричної енергії;

3) на відшкодування згідно з законодавством України збитків, заподіяних унаслідок порушення його прав;

4) на доступ до електроустановок, розрахункових засобів та систем обліку електричної енергії, що розташовані на об`єктах Основного споживача і враховують обсяг електричної енергії, для зняття показів, та на перевірку схеми приєднання струмоприймачів Основного споживача, які беруть участь у регулюванні навантаження в електромережі, а також на перевірку працездатності установлених у Основного споживача пристроїв протиаварійної автоматики та інших пристроїв, що забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі.

6. Порядок обмеження та припинення спільного використання технологічних електричних мереж

6.1. Спільне використання технологічних електричних мереж може бути припинене або обмежене Основним споживачем:

1) без попередження у разі виникнення аварійних ситуацій в електроустановках Основного споживача на час, що не перевищує визначеного Правилами улаштування електроустановок, затвердженими наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 21 липня 2017 року N 476, для струмоприймачів відповідної категорії Оператора системи;

2) на виконання припису державних органів;

3) у разі відсутності резервного живлення - з повідомленням не пізніше ніж за 10 днів для проведення планових ремонтних робіт в електроустановках оператора системи, Основного споживача або для приєднання нових споживачів;

4) на вимогу оператора системи у зазначені в цій вимозі терміни (строки).

7. Порядок розрахунків за спільне використання технологічних електричних мереж

7.1. Розрахунковим вважається період з 01 числа розрахункового місяця до такого самого числа наступного місяця.

7.2. Вартість послуг Основного споживача з утримання технологічних електричних мереж спільного використання визначається відповідно до Порядку обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж, який є додатком 5 до цього Договору, розробленому відповідно до Методики обрахування плати.

Сторони забезпечують доступ Оператора системи до розрахункових засобів обліку електричної енергії Основного споживача та інших суб`єктів господарювання, електроустановки яких приєднані до технологічних електричних мереж Основного споживача, у терміни (строки), встановлені договорами про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, укладеними між Оператором системи та Основним споживачем і між Оператором системи та іншими суб`єктами господарювання, електроустановки яких приєднані до технологічних електричних мереж Основного споживача.

7.3. Оплата Оператором системи послуг з утримання технологічних електричних мереж спільного використання здійснюється платіжним дорученням на підставі виставленого Основним споживачем рахунка та оформленого Акта прийому-передачі наданих послуг у десятиденний строк з дати отримання рахунка.

8. Відповідальність Сторін

8.1. У разі погіршення передбачених умовами договору про постачання електричної енергії показників якості електричної енергії з вини Основного споживача останній відшкодовує Оператору системи завдані збитки відповідно до вимог чинного законодавства.

8.2. Основний споживач мереж не несе відповідальності за порушення вимог пункту 8.1 цієї глави у разі порушення Оператором системи вимог розділу 4 цього Договору.

8.3. Основний споживач не несе матеріальної відповідальності перед Оператором системи за обмеження (припинення) розподілу (передачі) електричної енергії, яке викликане:

1) некваліфікованими діями персоналу Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передача) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи;

2) умовами обмеження або припинення постачання електричної енергії у випадках, передбачених Правилами роздрібного ринку;

3) автоматичним відключенням лінії живлення внаслідок пошкодження устаткування або дій Оператора системи, які викликали спрацювання автоматики за умови справності системи автоматичного відключення;

4) діями оператора системи.

8.4. У разі невиконання обґрунтованих вимог Оператора системи щодо відключення субспоживачів Основний споживач відшкодовує завдані ним збитки іншим суб`єктам відповідно до чинного законодавства.

8.5. На підставі складеного акта про пломбування Основний споживач відповідає за збереження розташованих на його об`єктах засобів обліку, які належать Оператору системи або іншим суб`єктам господарювання, розподіл (передачу) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, а також за збереження відповідних пломб (відбитків їх тавр), установлених на розрахункових приладах обліку.

8.6. За внесення платежів, передбачених підпунктом 1 пункту 4.1 глави 4 цього Договору, з порушенням терміну (строку), визначеного додатком 5 до цього Договору, Оператор системи сплачує Основному споживачу пеню у розмірі нуль % за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком.

9. Обставини непереборної сили

9.1. Сторони не несуть відповідальності за повне або часткове невиконання своїх зобов`язань за цим Договором, якщо воно є результатом дії обставин непереборної сили. До обставин непереборної сили належать: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, саботаж, акт вандалізму, інший промисловий розлад, ситуації, що створюють загрозу сталості ОЕС України та енергетичній безпеці України, або її окремих регіонів, що перешкоджають виконанню договірних зобов`язань у цілому або частково а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, нестача води через погодні чи довкільні умови, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Термін (строк) виконання зобов`язань за цим Договором у такому разі відкладається на період дії обставин непереборної сили.

9.2. Сторона, для якої виконання зобов`язань стало неможливим внаслідок дії обставин непереборної сили, має письмово повідомити іншу Сторону про початок, тривалість та ймовірну дату припинення дії обставин непереборної сили.

9.3. Наявність обставин непереборної сили підтверджується відповідною довідкою, виданою Торгово-промисловою палатою України.

10. Строк договору

10.1. Цей Договір укладається на строк до 31.12.2025, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення цього строку одна із Сторін не повідомить іншу про відмову від цього Договору або його перегляд.

10.2. Договір може бути розірвано і в інший термін (строк) за ініціативою будь-якої із Сторін у порядку, встановленому чинним законодавством. У разі переходу права власності (права господарського відання) на технологічні електричні мережі до іншої особи цей Договір втрачає чинність з моменту набуття права власності (права господарського відання).

11. Інші умови

11.1. За наявності у Сторін суміжних електроустановок межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначається актом розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін.

11.2. Строки проведення ремонтних робіт в електромережах Основного споживача, під час яких електроустановки Оператора системи або інших суб`єктів господарювання, розподіл (передача) електричної енергії яким забезпечує Оператор системи, будуть відключені або буде знижена надійність електропостачання інших споживачів, доводяться до відома заінтересованих сторін письмовим повідомленням Основного споживача, узгодженим з оператором системи.

11.3. Усі суперечки, що випливають з цього Договору, вирішуються шляхом переговорів між Сторонами. У випадку, якщо їх неможливо вирішити шляхом переговорів між Сторонами, вони вирішуються в судовому порядку відповідно до чинного законодавства.

11.4. Додатки до цього Договору: № 1 - "Однолінійна схема технологічних електричних мереж спільного використання", № 2 - "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін", № 3 - "Акт прийому-передачі наданих послуг", № 4 - "Довідка про обсяги переданої електричної енергії", № 5 - "Порядок обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж", № 6 - "Кошторис обґрунтованих витрат на утримання технологічних електричних мереж спільного використання", № 7 - "Перелік обладнання, задіяного у передачі електроенергії споживачам", № 8 - "Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж", № 9 - "Розрахунок умовних одиниць електрообладнання, задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж", є його невід`ємними частинами.

11.5. Сторони зобов`язуються письмово повідомляти про зміну реквізитів (місцезнаходження, найменування, організаційно-правової форми, банківських реквізитів тощо) не пізніше ніж через 10 днів після настання таких змін.

11.6. Цей Договір укладений у двох примірниках, які мають однакову юридичну силу, один з них зберігається у Основного споживача, другий - у Оператора системи.

11.7. Сторони цього договору визнають проведення процедур щодо запобігання корупції та контролюють їх дотримання. При цьому Сторони докладають зусилля, щоб мінімізувати ризик ділових відносин з контрагентами, які можуть бути залучені в корупційну діяльність, а також надають взаємне сприяння один одному в цілях запобігання корупції. При цьому Сторони забезпечують реалізацію процедур з проведення перевірок з метою запобігання ризиків залучення Сторін в корупційну діяльність. Сторони повідомлені про зміст закону України "Про запобігання корупції" і іншого антикорупційного законодавства та безумовно зобов`язуються виконувати їх умови.

11.8. Повноважні представники, які підписують цей договір від імені Сторін, своїми підписами підтверджують згоду на обробку своїх персональних даних та подальше використання виключно з метою виконання даного договору протягом строку його дії.

Повноважні представники, які підписують цей договір, повідомлені про їх права, передбачені статтею 8 Закону України "Про захист персональних даних" (№ 2297-VI від 01.06.2010 року), про включення їх персональних даних, зазначених в преамбулі Договору до баз персональних даних сторін Договору виключно з метою його виконання.

11.9. Здійснення господарських операцій за цим договором не допускається з використанням факсимільного відтворення підпису уповноважених осіб.

11.10. Під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони керуються чинним законодавством України.

11.11. У разі отримання доступу до конфіденційної інформації від Оператора системи Основний споживач зобов`язується зберігати її у таємниці та не розкривати третім особам (протягом дії цього Договору та після його виконання).

12. Місцезнаходження та банківські реквізити Сторін

Основний споживач: ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ"

Юридична адреса: Україна, 61013, м. Харків, вул. Шевченка, 24

Телефон __________________

Телефон__________________

Рахунок __________________

Назва банку _______________

ІПН 15

E-mail ____________________

"Основний споживач"

____________/________

(Підпис) (ПІБ)

Оператор системи АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО"

Юридична адреса: Україна, 61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 149

Телефон ,

Телефон ,

Рахунок НОМЕР_2

Назва банку ХОУ ВАТ "Державний ощадний банк України"

ІПН 96

E-mail

"Оператор системи"

__________/Буйлов Г.Ю.

(Підпис) (ПІБ)

Додаток № 1: "Однолінійна схема технологічних електричних мереж спільного використання ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ"".

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ТОВ "БАВАРИЯ МОТОРС", АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ТОВ "ПАРК-СЕРВІС", АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ТОВ "СПІВДРУЖНІСТЬ 2018", АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ТОВ "СОЮЗ-ХХІ"", АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ТОВ "БМ РІЕЛТІ", АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ХАРКІВСЬКИЙ ІНСТИТУТ УПРАВЛІННЯ (У ФОРМІ ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ), АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 2: "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" (ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", ОСОБА_1 , АТ "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО").

Додаток № 3: "АКТ прийому-передачі наданих послуг".

Додаток № 4: "ДОВІДКА про обсяги переданої електричної енергії".

Додаток № 5: "Порядок обрахування плати за спільне використання технологічних електричних мереж".

Додаток № 6: "Кошторис обґрунтованих витрат ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ" на утримання технологічних електричних мереж спільного використання".

Додаток № 7: "Перелік обладнання ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", задіяного у передачі електроенергії споживачам".

Додаток № 8: "Перелік точок розподілу електричної енергії, задіяних у спільному використанні технологічних електричних мереж".

Додаток № 9 - "Розрахунок умовних одиниць електрообладнання ТОВ "ЕНЕРДЖИ ПОІНТ", задіяного у спільному використанні технологічних електричних мереж". "

Примітка: повний текст Додатків №№ 1-9 до Договору приєднуються до рішення в КП "Діловодство спеціалізованого суду" та є невід`ємною частиною цього рішення.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013, ) на користь Акціонерного товариства "Харківобленерго" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 149, м. Харків, 61037, ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

У задоволенні зустрічного позову - відмовити.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним): Акціонерне товариство "Харківобленерго" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 149, м. Харків, 61037, ).

Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним): Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерджи Поінт" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013, ).

Треті особи: Харківський інститут управління (у формі товариства з обмеженою відповідальністю)" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "БМ Ріелті" (вул. Шевченка, буд. 24, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Парк-Сервіс" (вул. Шевченка, буд. 79, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Баварія Моторс" (вул. Латишева, буд. 4, м. Харків, 61108; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Співдружність 2018" (вул. Шевченка, буд. 24-А, м. Харків, 61013; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "Союз ХХІ" (вул. Шевченка, буд. 24-А, м. Харків, 61002; ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1 ).

Повне рішення складено "04" вересня 2025 р.

Суддя В.В. Усата

справа № 922/1328/25