ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

26.08.2025м. ДніпроСправа № 904/857/25 (904/2726/25)

За позовом ОСОБА_1 , Дніпропетровська обл., с. Новоолександрівка

до Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ", м. Дніпро

про стягнення заробітної плати з боржника

Суддя Соловйова А.Є.

Секретар судового засідання Товстоп`ятка В.В.

Представники:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Кім Г.В., довіреність № б/н від 30.05.2025

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" про стягнення заробітної плати з боржника.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач має заборгованість по заробітній платі перед ОСОБА_1 за період з серпня 2024 по березень 2025 в сумі 899 390,73 грн.

Судом за допомогою автоматизованої системи документообігу суду встановлено, що 21.04.2025 Господарським судом Дніпропетровської області відносно відповідача - Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" (49000, м. Дніпро, вул. Сухий Острів, 3, ) відкрито провадження у справі про банкрутство №904/857/25, що перебуває на розгляді судді Господарського суду Дніпропетровської області Соловйової А.Є.

21.10.2019 року набув чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, на підставі положень частини 3 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи №904/857/25(904/2726/25) передані до розгляду судді Соловйовій А.Є.

Ухвалою суду від 02.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судове засідання на 01.07.2025 о 12:20 год.

01.07.2025 відповідачем подано додаткові пояснення б/н від 01.07.2025 до якого додано клопотання б/н від 01.07.2025 про витребування доказів.

Суд долучив подані документи до матеріалів справи.

У судове засідання, призначене на 01.07.2025, представник позивача не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлено належним чином.

У судове засідання, призначене на 01.07.2025, з`явився представник відповідача, який оголосив зміст додаткових пояснень, підтримав клопотання про витребування доказів.

Ухвалою суду від 01.07.2025 клопотання відповідача б/н від 01.07.2025 про витребування доказів задоволено. Витребувано в строк до 18.07.2025 виписку з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д, ) по рахунку ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) № НОМЕР_2 щодо здійснення виплат заробітної плати від Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" (49000, м. Дніпро, вул. Сухий Острів, 3, ) за період з серпня 2024 року - червень 2025 року. Відкладено судове засідання на 22.07.2025 о 12:40 год.

У судове засідання, призначене на 22.07.2025, представник позивача не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

У судове засідання, призначене на 22.07.2025, з`явився представник відповідача.

Судом встановлено. що станом на дату проведення судового засідання (22.07.2025) Акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» вимоги ухвали суду від 01.07.2025 не виконано, витребувані документи не надано.

Представник відповідача заявив усне клопотання про повторне витребування у Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» виписки по рахунку ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) № НОМЕР_2 щодо здійснення виплат заробітної плати від Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" (49000, м. Дніпро, вул. Сухий Острів, 3, ) за період з серпня 2024 року - червень 2025 року.

Ухвалою суду від 22.07.2025 відкладено судове засідання на 19.08.2025 о 15:50 год.

15.08.2025 від позивача надійшла заява б/н від 14.08.2025 про збільшення вимог, в якій позивач просить суд стягнути з Боржника, Акціонерного товариства «ДНІПРОВАЖМАШ» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ):

- заборгованість з невиплаченої заробітної плати за серпень 2024 року - березень 2025 року у сумі 899 390 (вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч триста дев`яносто) грн 73 коп.;

- суму вихідної допомоги у розмірі шестимісячного середнього заробітку, а саме 945 848 (дев`ятсот сорок п`ять тисяч вісімсот сорок вісім) грн 16 коп.;

- середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, а саме 583 563 (п`ятсот вісімдесят три тисячі п`ятсот шістдесят три) грн 86 коп.

19.08.2025 від відповідача надійшло заперечення б/н віл 19.08.2025 на заяву позивача про збільшення вимог.

19.08.2025 від відповідача надійшли додаткові пояснення б/н від 19.08.2025.

Суд долучив подані документи до матеріалів справи.

У судове засідання, призначене на 19.08.2025, з`явився представник позивача та представник відповідача.

У судовому засіданні, призначеному на 19.08.2025, оголошено перерву до 26.08.2025 о 13:30 год.

26.08.2025 від позивача надійшла заява б/н від 26.08.2025, в якій просить суд розглянути питання щодо повернення до розгляду справи на стадію підготовчого засідання, оскільки заявник ОСОБА_1 не мав можливості ознайомитися з ходом справи, оскільки з 22.06.2025 по 08.07.2025 перебував у відрядженні.

У судове засідання, призначене на 26.08.2025, представник позивача не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

У судове засідання, призначене на 26.08.2025, з`явився представник відповідача.

Щодо заяви позивача б/н від 14.08.2025 про збільшення вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 46 ГПК України якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження позивач до початку першого судового засідання має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Судом встановлено, що станом на 15.08.2025 (день подання заяви про збільшення позовних вимог) перше судове засідання у справі вже було проведено (01.07.2025, 22.07.2025), а отже, строк подання заяви про збільшення позовних вимог наразі сплив.

Враховуючи викладене, суд відмовляє ОСОБА_1 у прийнятті до розгляду заяви про збільшення вимог.

Щодо заяви позивача про повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження, суд зазначає про таке.

В обґрунтування поданої заяви позивач посилається на те, що оскільки заявник ОСОБА_1 не є фахівцем у галузі права, для представлення його інтересів в суді, зокрема, для участі в судових засіданнях, між ним та адвокатом Мічуріною О.В. було укладено договір про надання професійної правничої допомоги від 12.08.2025. Відповідно, із ходом справи представник ознайомилася лише безпосередньо перед судовим засіданням, що відбулося 19.08.2025. В ході судового засідання було з`ясовано, що дана справа за заявою ОСОБА_1 розглядається по суті, а отже, прийняття будь-яких заяв чи клопотань, що передбачені для подання в ході підготовчого засідання суперечить приписам ГПК України. Відтак позивач просить суд розглянути питання щодо повернення до розгляду справи на стадію підготовчого засідання, оскільки заявник ОСОБА_1 не мав можливості ознайомитися з ходом справи, оскільки з 22.06.2025 по 08.07.2025 перебував у відрядженні.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з п.п. 2, 11 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України основними засадами (принципами) господарського судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного безперешкодного розгляду справи по суті.

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету, та завдання, які визначені ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, не є формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті. Тому належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження всіх учасників справи є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

Суд враховує правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.12.2021 у справі №910/7103/21, відповідно до якого, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

З поданої позивачем заяви вбачається, що повернення на стадію підготовчого провадження зумовлена тим, що ОСОБА_1 не мав можливості ознайомитися з ходом справи, оскільки з 22.06.2025 по 08.07.2025 перебував у відрядженні.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, позивач - ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС), з огляду на що отримував ухвали господарського суду в електронному кабінеті.

Вказане підтверджується Довідками Господарського суду Дніпропетровської області про доставку електронного листа до електронного кабінету, зокрема, ухвал суду від 02.06.2025 (том 1, а.с. 21), від 01.07.2025 (том 1, а.с. 38), від 22.07.2025 (том 1, а.с. 49).

Відтак, твердження позивача, що в ході судового засідання (яке відбулось 19.08.2025) було з`ясовано, що дана справа за заявою ОСОБА_1 розглядається по суті - є помилковим.

Суд зазначає, що позивач, звертаючись до суду, повинен передбачити правові наслідки своїх дій, включаючи обов`язок подати докази разом із позовною заявою, можливі наслідки неявки в судове засідання, і таке інше.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

З метою виконання завдань господарського судочинства та дотримання його основних засад, суд вважає за необхідне відкласти судове засідання.

Керуючись ст.ст. 197, 234, 235, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви Позивача б/н від 26.08.2025 про повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження - відмовити.

2. Відкласти судове засідання на 17.09.2025 о 12:10 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті №3-310 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1 в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Роз`яснити учаснику відеоконференції, що для участі в судовому засіданні йому необхідно:

- зайти та авторизуватись в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до початку судового засідання;

- активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камеру) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи відеоконференцзв`язку;

- очікувати запрошення секретаря до участі у судовому засіданні.

Попередити сторін, що відповідно до частини 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

3. Відмова у прийнятті до розгляду заяви про збільшення вимог не позбавляє права позивача звернутися до суду з відповідним позовом та з відповідними вимогами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 26.08.2025.

Ухвала в частині відмови у прийнятті до розгляді заяви про збільшення може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду, у строк визначений ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Повна ухвала складена 08.09.2025.

Суддя А.Є. Соловйова