РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.09.2025Справа № 910/7933/25
Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження матеріали справи

За позовом Заступника керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі

Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (01015, м. Київ, вул. Князів Осторозьких, буд. 37/2; ідентифікаційний код: 37451550)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (02095, м. Київ, вул. Княжий Затон, буд. 9, літ. А, офіс 369; ідентифікаційний код: 41978844)

про стягнення 102936,00 грн

Без повідомлення (виклику) учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

24.06.20525 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Заступника керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» про стягнення 102936,00 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані завищенням вартості робіт за Договором №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 та Договором №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 на загальну суму 102936,00 грн, що встановлено Аудиторським звітом №070-2-3-04/4 від 17.02.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2025 відкрито провадження у справі №910/7933/25, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасник справи (без проведення судового засідання), встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

21.07.2025 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив проти задоволення позову у зв`язку з його небгрунтованістю.

25.07.2025 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшли письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

29.07.2025 до Господарського суду міста Києва від прокурора надійшла відповідь на відзив, яку суд долучив до матеріалів справи.

06.08.2025 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, які суд долучив до матеріалів справи.

У частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (далі - Замовник, Управління) 04.09.2023 оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю ДК 021:2015: 45450000-6 «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту в спеціалізованій школі № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі м. Києва» на загальну суму 15538283 грн.

В подальшому 26.12.2023 Управлінням оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю ДК 021:2015: 45450000-6 «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі міста Києва» (додаткові роботи) на загальну суму 4226825,89 грн.

Відповідно до вказаних оголошень предметом закупівлі є Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту в спеціалізованій школі №89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі м. Києва.

За результатами вказаних закупівель 25.09.2023 між Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Інтеграл-Буд» укладено Договір підряду №58 на виконання робіт: «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту в спеціалізованій школі №89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі м. Києва» та Договір підряду №109 від 26.12.2023 на виконання додаткових робіт на цьому об`єкті.

Відповідно до п. 1 Договору підряду №58 від 25.09.2023 Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик та власними силами, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов Договору забезпечити виконання робіт з "Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи №89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печсрському районі міста Києва".

Основні параметри об`єкта будівництва (техніко-економічні показники): відповідно дефектного акту та робочого проекту (п. 1.3 Договору підряду №58 від 25.09.2023).

Відповідно до п. 1.5 Договору підряду №58 від 25.09.2023 строки виконання робіт: до 01.12.2023.

Згідно з п. 1.6 Договору підряду №58 від 25.09.2023 Підрядник розпочинає виконання робіт: протягом 5(п`яти) робочих днів від дати підписання Сторонами Акту приймання-передачі фронту робіт та передачі Замовником документації необхідної Підряднику для початку робіт, і завершує роботи 01.12.2023 з дня початку виконання робіт.

Відповідно до п. 1.7 Договору підряду №58 від 25.09.2023 початок та закінчення робіт визначається календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною Договору.

Згідно з п. 2 Договору підряду №58 від 25.09.2023 вартість робіт визначається за договірною ціною та становить: 11317454 грн. 27 коп. (одинадцять мільйонів триста сімнадцять тисяч чотириста п 'ятдесят чотири грн. 27 коп.), без. ПДВ.

Загальна вартість робіт, яка вказана в пункті 2 визначається на підставі кошторисів, складених у відповідності до НКУ «Настанова з визначення вартості будівництва», діючих ДСТУ, ДБН та діючими нормативно-правовими актами (п. 2.1 Договору підряду №58 від 25.09.2023).

Відповідно до п. 2.2 Договору підряду №58 від 25.09.2023 впродовж терміну дії договору ціна на виконання робіт залишається незмінною за винятком випадків, якщо: 2.2.1. замовник отримує зменшене фінансування бюджетних коштів, що тим самим впливає на коригування визначеної у договорі суми коштів та обсягів робіт; 2.2.2. замовник змінює в процесі робіт проектні рішення, що викликає зміну обсягів робіт та вартісних показників; 2.2.3. виникли обставини непереборної сили.

Відповідно до п. 2.3 Договору підряду №58 від 25.09.2023 Підрядник не може вимагати уточнення ціни робіт у зв`язку із зростанням цін на ресурси, що використовуються для виконання робіт, у разі, коли строки виконання цих робіт порушені з вини Підрядника. У таких випадках ціни на ресурси, якщо інше не передбачено Договором, визначаються відповідно до цін, що діяли на зазначену в Договорі дату закінчення робіт.

Згідно з п. 2.4 Договору підряду №58 від 25.09.2023 додаткові витрати на виконання робіт, пов`язані із зростанням цін на ресурси після зазначеної дати, компенсуються Підрядником.

Відповідно до п. 2.5 Договору підряду №58 від 25.09.2023 ціна Договору може змінюватись у випадках, визначених пунктом 19 Особливостей закупівель.

Замовник проводить розрахунок за виконані Роботи на підставі статті 49 Бюджетного Кодексу України по мірі надходження бюджетних коштів на рахунок Замовника, на підставі виконаних обсягів робіт, згідно з Актом приймання виконаних підрядних робіт (типової форми N КБ-2в) та Довідкою про вартість виконаних робіт та витрати (типової форми № КБ-3) (які є невід`ємною частиною Договору) в межах вартості, визначеної кошторисом, за виключенням коштів на покриття витрат служби замовника, що стосуються забезпечення технічного нагляду (1,5% від договірної ціни) та інженера-консультанта 2,2%. У разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за виконані Роботи здійснюється протягом 10 банківських днів з дня отримання Замовником бюджетного фінансування на свій рахунок (п. 4 Договору підряду №58 від 25.09.2023).

У п. 4.1 Договору підряду №58 від 25.09.2023 сторони погодили, що Підрядник надає Замовнику акт приймання виконаних підрядних робіт (форми N КБ-2в), підписаний спеціалістом з технічного нагляду та погоджений балансоутримувачсм об`єкту, який розглядається протягом п`яти робочих днів, але не пізніше 25 числа кожного місяця.

Відповідно до п. 4.2 Договору підряду №58 від 25.09.2023 при взаєморозрахунках за виконані роботи в актах приймання виконаних підрядних робіт (типової форми N КБ-2в) поточні ціни на матеріальні ресурси приймаються в межах цін, що склалися в регіоні, підтверджених відповідними документами (відомістю ресурсів, підписаною Керівником та головним бухгалтером Підрядника і скріпленою печаткою).

Згідно з п. 4.3 Договору підряду №58 від 25.09.2023 у разі виявлення в процесі приймання-передачі закінчених робіт недоліків, допущених з вини Підрядника (невідповідності виконаних робіт вимогам державних стандартів, будівельних норм, проектної, технічної та/або виконавчої документації та інше). Підрядник зобов`язаний у визначений Замовником строк усунути їх та повторно повідомити Замовника про готовність до передачі закінчених робіт. Якщо Підрядник не бажає чи не може усунути такі недоліки. Замовник може усунути їх шляхом залучення третіх осіб. Витрати, пов`язані з усуненням недоліків Замовником, компенсуються Підрядником.

Якщо виявлені недоліки не можуть бути усунуті Підрядником, Замовником або третьою особою. Замовник має право відмовитись від прийняття таких робіт та вимагати відшкодування завданих збитків та повернення сплачених коштів (п. 4.4 Договору підряду №58 від 25.09.2023).

Відповідно до п. 4.5 Договору підряду №58 від 25.09.2023 взаєморозрахунки за виконані обсяги будівельних робіт здійснюються на підставі форм первинних облікових документів у будівництві (КБ-2в, КБ-3).

Відповідно до п. 4.6 Договору підряду №58 від 25.09.2023 оплата Робіт, виконаних субпідрядником, на підставі складених ним та підписаних Підрядником документів про прийняття виконаних робіт та їх вартість проводиться Замовником або безпосередньо Підрядником за рішенням Замовника.

Згідно з п. 16 Договору підряду №58 від 25.09.2023 цей Договір набирає чинності з моменту підписання та діє до 31.12.2023, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.

Також 26.12.2023 між Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Інтеграл-Буд» укладено Договір підряду №109, відповідно до умов якого Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик та власними силами, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов Договору забезпечити виконання робіт з ''Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи №89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі міста Києва" (додаткові роботи).

Відповідно до п. 2 Договору підряду №109 від 26.12.2023 вартість робіт визначається за договірною ціною та становить: 4226825 грн. 89 коп. (чотири мільйони двісті двадцять шість тисяч вісімсот двадцять п`ять грн. 89 коп.) без ПДВ.

Згідно з п. 2.1 Договору підряду №109 від 26.12.2023 загальна вартість робіт, яка вказана в пункті 2 визначається на підставі кошторисів, складених у відповідності до НКУ «Настанова з визначення вартості будівництва», діючих ДСТУ, ДБН та діючими нормативно-правовими актами.

Впродовж терміну дії договору ціна на виконання робіт залишається незмінною за винятком випадків, якщо: 2.2.1. замовник отримує зменшене фінансування бюджетних коштів, що тим самим впливає на коригування визначеної у договорі суми коштів та обсягів робіт; 2.2.2. замовник змінює в процесі робіт проектні рішення, що викликає зміну обсягів робіт та вартісних показників; 2.2.3. виникли обставини непереборної сили (п. 2.2 Договору підряду №109 від 26.12.2023).

Згідно з п. 2.3 Договору підряду №109 від 26.12.2023 підрядник не може вимагати уточнення ціни робіт у зв`язку із зростанням цін на ресурси, що використовуються для виконання робіт, у разі, коли строки виконання цих робіт порушені з вини Підрядника. У таких випадках ціни на ресурси, якщо інше не передбачено Договором, визначаються відповідно до цін, що діяли на зазначену в Договорі дату закінчення робіт.

Відповідно до п. 2.4 Договору підряду №109 від 26.12.2023 додаткові витрати на виконання робіт, пов`язані із зростанням цін на ресурси після зазначеної дати, компенсуються Підрядником.

Згідно з п. 2.5 Договору підряду №109 від 26.12.2023 ціна Договору може змінюватись у випадках, визначених пунктом 19 Особливостей закупівель.

Відповідно до п. 4 Договору підряду №109 від 26.12.2023 Замовник проводить розрахунок за виконані Роботи на підставі статті 49 Бюджетного Кодексу України по мірі надходження бюджетних коштів на рахунок Замовника, на підставі виконаних обсягів робіт, згідно з Актом приймання виконаних підрядних робіт (типової форми N КБ-2в) та Довідкою про вартість виконаних робіт та витрати (типової форми № КБ-3) (які є невід`ємною частиною Договору) в межах вартості, визначеної кошторисом, за виключенням коштів на покриття витрат служби замовника, що стосуються забезпечення технічного нагляду (1,5% від договірної ціни) та інженера-консультанта (2,2%). У разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за виконані Роботи здійснюється протягом 10 банківських днів з дня отримання Замовником бюджетного фінансування на свій рахунок.

Згідно з п. 4.1 Договору підряду №109 від 26.12.2023 підрядник надає Замовнику акт приймання виконаних підрядних робіт (форми N КБ-2в), підписаний спеціалістом з технічного нагляду та погоджений балансоутримувачем об`єкту, який розглядається протягом п`яти робочих днів, але не пізніше 25 числа кожного місяця.

Відповідно до п. 4.2 Договору підряду №109 від 26.12.2023 при взаєморозрахунках за виконані роботи в актах приймання виконаних підрядних робіт (типової форми N КБ-2в) поточні ціни на матеріальні ресурси приймаються в межах цін, що склалися в регіоні, підтверджених відповідними документами (відомістю ресурсів, підписаною Керівником та головним бухгалтером Підрядника і скріпленою печаткою).

У разі виявлення в процесі приймання-передачі закінчених робіт недоліків, допущених з вини Підрядника (невідповідності виконаних робіт вимогам державних стандартів, будівельних норм, проектної, технічної та/або виконавчої документації та інше). Підрядник зобов`язаний у визначений Замовником строк усунути їх та повторно повідомити Замовника про готовність до передачі закінчених робіт. Якщо Підрядник не бажає чи не може усунути такі недоліки, Замовник може усунути їх шляхом залучення третіх осіб. Витрати, пов`язані з усуненням недоліків Замовником, компенсуються Підрядником (п. 4.3 Договору підряду №109 від 26.12.2023).

Відповідно до п. 4.4 Договору підряду №109 від 26.12.2023, якщо виявлені недоліки не можуть бути усунуті Підрядником, Замовником або третьою особою. Замовник має право відмовитись від прийняття таких робіт та вимагати відшкодування завданих збитків та повернення сплачених коштів.

Відповідно до п. 4.5 Договору підряду №109 від 26.12.2023 взаєморозрахунки за виконані обсяги будівельних робіт здійснюються на підставі форм первинних облікових документів у будівництві (КБ-2в, КБ-3).

Згідно з п. 4.6 Договору підряду №109 від 26.12.2023 оплата Робіт, виконаних субпідрядником, на підставі складених ним та підписаних Підрядником документів про прийняття виконаних робіт та їх вартість проводиться Замовником або безпосередньо Підрядником за рішенням Замовника.

У п. 16 Договору підряду №109 від 26.12.2023 сторони погодили, що цей Договір набирає чинності з моменту підписання та діє до 31.12.2023, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.

Сторони на підставі положень ч. 3 ст. 631 Цивільного кодексу України встановили, що умови Договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення з 02 жовтня 2023 року (п. 16.1 Договору підряду №109 від 26.12.2023).

25.09.2023 між Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (виконавець) укладено Договір №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві, предметом якого є надання інженерно-консультаційних послуг, необхідних для здійснення робіт на об`єкті: «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печорському районі міста Києва» (далі - Об`єкт), які Інженер- консультант в межах повноважень зобов`язується надати Замовнику, а Замовник зобов`язується прийняти і оплатити їх в порядку та на умовах, визначених Договором.

Відповідно до п. 3.1 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 ціна Послуг згідно з Договором визначається за згодою Сторін відповідно до Розрахунку вартості надання інженерно-консультаційних послуг (Додаток 3 Розрахунок договірної ціни надання інженерно-консультаційних послуг) і становить 265106 грн. 40 коп. (двісті шістдесят п`ять тисяч сто шість грн. 40 коп.), в т. ч. ІІДВ (20%) 44184 грн. 40 коп. (сорок чотири тисячі сто вісімдесят чотири грн. 40 коп.).

Згідно з п. 3.2 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 ціна Послуг включає податки, збори та інші обов`язкові платежі до бюджетів, передбачені чинним законодавством України.

Оплата послуг здійснюється Замовником шляхом перерахування коштів на рахунок Виконавця, зазначений у цьому Договорі, на підставі Актів приймання наданих інженерно-консультаційних послуг (Додаток 4 Акт приймання наданих послуг) протягом 10 банківських днів з дати підписання їх Сторонами (п. 3.3 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023).

Згідно з п. 3.6 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 замовник має право затримати приймання наданих Послуг та розрахунки у разі виявлення помилок в оформлених документах та/або недоліків у наданих Послугах на строк, необхідний Виконавцю для виправлення помилок в документах та/або усунення Виконавцем недоліків у наданих Послугах. Після отримання двох примірників Актів приймання наданих Послуг Замовник зобов`язаний підписати Акти приймання наданих Послуг, скріпити своєю печаткою (уразі використання) та повернути Виконавцю один примірник Акту приймання наданих Послуг, а у разі відмови від його підписання протягом 5 (п`ять) днів з моменту отримання надати Виконавцю письмові обґрунтовані зауваження та (або) заперечення до змісту Акту приймання наданих Послуг та (або) Послуг. У випадку, якщо протягом вказаного строку Замовник не поверне Виконавцю один примірник підписаного і скріпленого печаткою Замовника Акт приймання наданих Послуг та не надасть Виконавцю письмові обгрунтовані зауваження та (або) заперечення до змісту Акту приймання наданих Послуг та (або) Послуг, то вважається, що Акт приймання наданих Послуг підписаний Замовником без зауважень та заперечень .

У п. 3.7 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 сторони погодили, що ціна Послуг за Договором може бути змінена за згодою Сторін у разі: - зміни обсягу Послуг (збільшення або зменшення), що надаються на вимогу Замовника, виникнення необхідності надання Інженером-консультантом інших додаткових Послуг, необхідних для реалізації проекту, які було неможливо передбачити при укладенні Договору, внесення на вимогу Замовника змін до проектної документації, які впливають на обсяг Послуг в частині їх збільшення або зменшення; - істотного зростання вартості складових Послуг після укладення договору у розмірі, визначеному Сторонами; - погреби в усуненні недоліків, що виникли внаслідок невідповідності встановленим вимогам проектної документації, забезпечення якою покладено на Замовника; - уповільнення темпів або зупинення виконання будівельних робіт на Об`єкті за рішенням Замовника або з його вини; - зміни законодавства з питань оподаткування, зборів та обов`язкових платежів, якщо це впливає на вартість Послуг.

Відповідно до п. 3.8 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 у разі зміни обсягу Послуг, що надаються, Сторонами укладається Додаткова угода, яка є невід`ємною частиною Договору.

Згідно з п. 3.9 Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 остаточний розрахунок за надані Інженером-консультантом Послуги здійснюється на підставі Акта приймання-передачі наданих інженерно-консультаційних послуг (Додаток 4 Акт приймання наданих послуг) протягом 10 (десяти) календарних днів з дати його підписання Сторонами.

Також, 25.09.2023 між Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (виконавець) укладено Договір №Т/58 на здійснення технічного нагляду, відповідно до умов якого Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується здійснити технічний нагляд (далі - Роботи) на об`єкті «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі міста Києва» (ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник»-- 71247000-1 - Нагляд за будівельними роботами).

Відповідно до п. 2.1 Договору №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 вартість Робіт па здійснення Технічного нагляду за цим Договором, визначається в розмірі 1,5% за главами 1-9 зведеного кошторису Замовника, визначена в сумі 180754 грн. 80 коп. (сто вісімдесят тисяч сімсот п`ятдесят чотири грн. 80 коп. ), у т.ч. ІІДВ (20 %) 30125 грн. 80 коп. (тридцять тисяч сто двадцять п`ять грн. 80 коп.) по об`єкту «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі міста Києва» (далі - Об`єкт), про що Сторонами узгоджено в підписаному Протоколі узгодження договірної ціни (Додаток 1). Визначення вартості фактично виконаних робіт зі здійснення Технічного нагляду при проведенні взаєморозрахупків за виконані роботи в гривнях здійснюється Сторонами в Акті приймання робіт зі здійснення технічного нагляду, на підставі Акту приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2в).

Відповідно до п. 2.3 Договору №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 вартість Робіт на здійснення Технічного нагляду не повинна перевищувати суми зазначеної в пункті 2.1. цього Договору та може бути зменшена з урахуванням фактично виконаного обсягу будівельних робіт на Об`єкті.

Також, 26.12.2023 між Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (виконавець) укладено Договір №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві, відповідно до умов якого Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується здійснити технічний нагляд (далі - Роботи) на об`єкті «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі міста Києва (додаткові роботи)».

Відповідно до п. 3.1 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 ціна Послуг згідно з Договором визначається за згодою Сторін відповідно до Розрахунку вартості надання інженерно-консультаційних послуг (Додаток 3 Розрахунок договірної ціни надання інженерно-консультаційних послуг) і становить 100008,17 (сто тисяч вісім гривень 17 коп.), в т. ч. ПДВ (20%) 16668,03 (шістнадцять тисяч шістсот шістдесят вісім гривень 03 коп.).

Відповідно до п. 3.2 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 ціна Послуг включає податки, збори та інші обов`язкові платежі до бюджетів, передбачені чинним законодавством України.

Відповідно до п. 3.3 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 оплата послуг здійснюється Замовником шляхом перерахування коштів на рахунок Виконавця, зазначений у цьому Договорі, на підставі Актів приймання наданих інженерно- консультаційних послуг (Додаток 4 Акт приймання наданих послуг) протягом 10 банківських днів з дати підписання їх Сторонами.

Згідно з п. 3.6 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 замовник має право загримати приймання наданих Послуг та розрахунки у разі виявлення помилок в оформлених документах та/або недоліків у наданих Послугах па строк, необхідний Виконавцю для виправлення помилок в документах та/або усунення Виконавцем недоліків у наданих Послугах. Після отримання двох примірників Актів приймання наданих Послуг Замовник зобов`язаний підписати Акти приймання наданих Послуг, скріпити своєю печаткою (уразі використання) та повернути Виконавцю один примірник Акту приймання наданих Послуг, а у разі відмови від його підписання протягом 5 (п`ять) днів з моменту отримання надати Виконавцю письмові обгрунтовані зауваження та (або) заперечення до змісту Акту приймання наданих послуг та (або) Послуг. У випадку, якщо протягом вказаного строку Замовник не поверне Виконавцю один примірник підписаного і скріпленого печаткою Замовника Акт приймання наданих Послуг та не надасть Виконавцю письмові обгрунтовані зауваження та (або) заперечення до змісту Акту приймання наданих Послуг та (або) Послуг, то вважається, що Акт приймання наданих Послуг підписаний Замовником без зауважень та заперечень

Відповідно до п. 3.7 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 ціна Послуг за Договором може бути змінена за згодою Сторін у разі: - зміни обсягу Послуг (збільшення або зменшення), що надаються на вимогу Замовника, виникнення необхідності надання Інженером-консультантом інших додаткових Послуг, необхідних для реалізації проекту, які було неможливо передбачити при укладенні Договору, внесення на вимогу Замовника змін до проектної документації, які впливають на обсяг Послуг в частині їх збільшення або зменшення; - істотного зростання вартості складових Послуг після укладення Договору у розмірі, виз і ліченому Сторонами; - потреби в усуненні недоліків, що виникли внаслідок невідповідності встановленим вимогам проектної документації, забезпечення якою покладено на Замовника:, - уповільнення темпів або зупинення виконання будівельних робіт на Об`єкті за рішенням Замовника або з його вини; - зміни законодавства з низань оподаткування, зборів та обов`язкових платежів, якщо це впливає на вартість Послуг.

Відповідно до п. 3.8 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 у разі зміни обсягу Послуг, що надаються, Сторонами укладається Додаткова угода, яка є невід`ємною частиною Договору.

Згідно з п. 3.9 Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 остаточний розрахунок за надані Інженером-консультантом Послуги здійснюється на підставі Акта приймання-передачі наданих інженерно-консультаційних послуг (Додаток 4 Акт приймання наданих послуг) протягом 10 (десяти) календарних днів з дати його підписання Сторонами.

Також, 26.12.2023 між Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (виконавець) укладено Договір №Т/109 на здійснення технічного нагляду, відповідно до умов якого За цим Договором Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується здійснити технічний нагляд (далі - Роботи) на об`єкті «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої ніколи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печорському районі міста Києва (додаткові роботи)» (ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 71247000-1 - Нагляд за будівельними роботами).

Відповідно до п. 2.1 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 вартість Робіт па здійснення Технічного нагляду за цим Договором, визначається в розмірі 1,5% за главами 1 -9 зведеного кошторису Замовника, визначена в сумі 68187 грн. 38 коп. (шістдесят вісім тисяч сто вісімдесят сім гривень 38 коп.), у т. ч. ПДВ (20 %) - 11364 грн. 56 коп. (одинадцять тисяч триста шістдесят чотири гривні 56 коп.) но об`єкту «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту спеціалізованої школи № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі міста Києва (додаткові роботи)» (далі Об`єкт), про що Сторонами узгоджено в підписаному Протоколі узгодження договірної ціни (Додаток 1).

Відповідно до п. 2.2 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 визначення вартості фактично виконаних робіт зі здійснення Технічного нагляду при проведенні взаєморозрахунків за викопані роботи в гривнях здійснюється Сторонами в Акті приймання робіт зі здійснення технічного нагляду, на підставі Акту приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2в).

Згідно з п. 2.3 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 вартість Робіт па здійснення Технічного нагляду не повинна перевищувати суми зазначеної в пункті 2.1. цього Договору та може бути зменшена з урахуванням фактично виконаного обсягу будівельних робіт на Об`єкті.

Кошти на здійснення Технічного нагляду перераховують Виконавцю на підставі Актів здач і-приймання виконаних робіт по здійсненню технічного нагляду з капітального ремонту Об`єкту відповідно до розпорядження Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 13 січня 2023 року № 15 «Про капітальний ремонт об`єктів, що фінансуються в 2023 році за рахунок бюджетних коштів по Печерській районній в місті Києві державній адміністрації», зі змінами та доповненнями (п. 3.1 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023).

Згідно з п. 3.2 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 оплата за виконання технічного нагляду у тому числі кошторисна частина проводиться згідно наданих та оформлених належним чином актів виконаних робіт.

Відповідно до п. 3.3 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 замовник проводить оплату за виконані Роботи на підставі ст.49 Бюджетного Кодексу України по мірі надходження бюджетних коштів на рахунок Замовника, згідно з Актом виконаних робіт. У разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за виконані Роботи здійснюється з дня о тримання Замовником бюджетного фінансування на свій рахунок.

Звертаючись з даним позовом до суду, прокурор вказує на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» відповідно до вищевказаних договорів представляла інтереси Замовника на всіх стадіях реалізації проєкту, забезпечувала своєчасну координацію діяльності Замовника, Підрядника і проєктної організації в частині внесення відповідних змін до проєктної документації, проводила аналіз існуючого стану реалізації проєкту.

Водночас, відповідно до п. 4.1.14 Договору №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 та відповідно до п. 4.1.14 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 Виконавець зобов`язаний відшкодувати кошти в сумі виявленого контролюючими органами завищення вартості виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України.

У 2024 році Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту було проведено плановий аудит діяльності Управління як служби замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт у тому числі по об`єкту «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту в спеціалізованій школі № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі м. Києва» протягом 2023 - 2024 років, за результатами якого було складено аудиторський звіт від 17.02.2025 №070-2-3-04/4 та встановлено наступне: Внаслідок завищення підрядною організацією - Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Інтеграл-Буд» обсягів і вартості виконаних будівельних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт найпростішого укриття та захисних споруд цивільного захисту в спеціалізованій школі № 89 за адресою: вул. Рибальська, 4 у Печерському районі м. Києва» в актах форми №КБ-2в за листопад-грудень 2023 року, які взято до обліку та оплачено замовником в сумі 1755787 грн.

Також, внаслідок завищення підрядною організацією Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Інтеграл-Буд» фактично виконаних робіт на суму 1755,787 тис. грн. (без завищених вартостей матеріалів), Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» завищено витрати: - на інженерно-консультаційні послуги на суму 73,046 тис. грн.; - на здійснення технічного нагляду на суму 29,890 тис. грн.

Отже, як вказує прокурор, у зв`язку з тим, що внаслідок отримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» надмірно сплачених сум за результатами завищення вартості та обсягів робіт, існує необхідність стягнення з останнього безпідставно набутих бюджетних коштів у сумі 102936,00 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, господарський суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Підстави для звернення до суду прокурора визначені у ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до норм якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За приписами ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 08.04.99 у справі №1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

При встановленні наявності або відсутності порушень або загрози порушень інтересів держави необхідно виходити з того, що ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» зазначає про порушення або загрозу порушення «інтересів держави», якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» органи прокуратури віднесено до спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції. За Конвенцією ООН проти корупції (ратифікована Законом України від 18.10.2006 № 251-V), зокрема, в частині забезпечення проведення ефективної скоординованої політики протидії корупції (ч. 1 ст. 5), надання такому органу (створеному з метою протидії корупції) можливості виконувати свої функції ефективно (ч. 2 ст. 6), запобігання зловживанню процедурами, які регулюють діяльність приватних юридичних осіб (п. д ч. 2 ст. 12), то попередження, припинення, розслідування та розкриття корупційних правопорушень в публічній і приватній сферах суспільних відносин є пріоритетним завданням держави України, а відтак наявність ознак такого правопорушення у відповідному правочині є порушенням інтересів держави.

Європейська комісія за демократію через право або ж Венеціанська комісія на 63-му пленарному засіданні 10-11.06.2005 дійшла висновку, що держави уповноважені наділяти прокурорів правом захисту державного інтересу (принцип захисту державного інтересу); прокурори можуть бути наділені правом порушення процедур, або вступу в існуючі процедури, або застосування різних способів правового захисту для забезпечення законності (принцип законності).

Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rес (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19.09.2012 на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає у тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на правову допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно («Корольов проти Російської Федерації» у справі № 5447/03 від 01.04.2010, «Менчинська проти Російської Федерації» у справі № 42454/02 від 15.01.2009).

Про це також наголошено Європейським судом у справі «Бацанін проти Росії»: підтримка прокурором однієї із сторін процесу в певних обставинах може бути виправданою. Більше того, участю прокурора в судовому процесі з метою захисту інтересів держави, у відповідності до вимог матеріального та процесуального законодавства, не порушується принцип рівності процесуальних можливостей сторін у судочинстві, який вимагає справедливого балансу між сторонами по справі.

Підставою представництва інтересів держави в судах є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних і інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

З огляду на викладене, прокурор може звертатись до суду в інтересах держави, які, в свою чергу, можуть бути пов`язані з необхідністю захисту прав та інтересів виконавчих органів місцевого самоврядування.

В даному випадку правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а безпідставне набуття цих коштів сторонніми особами, такому суспільному інтересу не відповідає.

У даному спорі інтереси держави полягають у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізується у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання.

Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (постанова Верховного Суду від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Водночас уповноваженим суб`єктом владних повноважень є Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації з огляду на наступне.

Органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території шляхом раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності.

Зокрема, за змістом ч. 1 ст. 142, ст. 143 Конституції України матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, що є у власності територіальних громад, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Органи самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності: затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки та збори відповідно до закону; утворюють, реорганізовують та ліквідують комунальні підприємства, організації, установи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» право комунальної власності - це право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

За змістом ч. 2 ст. 2, ч.ч. 1, 4, 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами як безпосередньо так і через відповідні ради та їх виконавчі органи. Територіальним громадам належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти та об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності.

Відповідно до ст. ст. 10, 11, 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від імені територіальні громади функції і повноваження місцевого самоврядування здійснюють місцеві ради, яким підконтрольні і підзвітні виконавчі їх виконавчі органи. Відповідні ради затверджують місцеві бюджети для їх подальшого розподілу між територіальними громадами для реалізації спільних соціально-економічних та культурних програм та контролюють їх виконання.

Так, частиною 1 статті 22 Бюджетного кодексу України (далі - БК України) передбачено, що за обсягом наданих повноважень розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Відповідно до ст. 22 БК України головний розпорядник бюджетних коштів здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень та оцінку ефективності бюджетних програм, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі.

Згідно з положеннями ст. 115 БК України контроль за відповідністю бюджетному законодавству показників затверджених бюджетів, розпису бюджету, кошторисів бюджетних установ та інших документів, які використовуються у бюджетному процесі, здійснюється виконавчими органами міських рад - щодо бюджетів районів у містах.

Закон України «Про столицю України - місто-герой Київ» визначає спеціальний статус міста Києва як столиці України, особливості здійснення виконавчої влади та місцевого самоврядування у місті відповідно до Конституції України та законів України.

Столичний статус міста покладає на органи місцевого самоврядування та органи виконавчої влади додаткові обов`язки та гарантує цим органам надання з боку держави додаткових прав.

Згідно ст. 6 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи.

Статтею 11 вказаного Закону передбачено, що питання організації управління районами в місті Києві належать до компетенції Київської міської ради і вирішуються відповідно до Конституції, цього та інших законів України, рішень міської ради про управління районами міста.

У районах міста Києва діють районні в місті Києві державні адміністрації, які підпорядковуються Київській міській державній адміністрації, а в разі утворення районних у місті Києві рад також є підзвітними і підконтрольними відповідним радам як виконавчі органи таких рад.

Згідно з ст. 18 цього Закону матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування у місті Києві є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності громади міста або знаходяться в її управлінні.

Статтею 1 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» регламентовано, що місцева державна адміністрація в межах своїх повноважень здійснює виконавчу владу на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також реалізує повноваження, делеговані їй відповідною радою.

Відповідно до Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцеві державні адміністрації здійснюють функцію управління майном підприємств, установ та організацій, що належать до сфери їх управління.

У відповідності до Положення про управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 29.12.2016 №628-к, передбачено, що Управління утворюється як структурний підрозділ районної державної адміністрації.

Управління є самостійним структурним підрозділом та має статус юридичної особи публічного права. Основними завданнями Управління є забезпечення на території району реалізації пріоритетного напрямку державної політики у сфері житлово-комунального господарства, насамперед щодо організації і здійснення заходів з його реформування, а також у галузі містобудування та архітектури.

Управління житлово-комунального господарства та будівництва виконує функцій замовника на території Печерського району, бере участь у здійсненні державного контролю за дотриманням підприємствами, установами та організаціями правил, норм, стандартів у межах визначених повноважень та вносить пропозиції до проєкту відповідного місцевого бюджету, забезпечує ефективне і цільове використання відповідних бюджетних коштів.

Таким чином, Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації зобов`язане контролювати ефективне, результативне і цільове використання коштів місцевого бюджету.

Натомість, як вказує прокурор, не стягнення безпідставно набутих коштів з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» несе потенційну загрозу як для фінансового стану територіальної громади міста, так і в цілому для держави, що, в свою чергу, приводить до скорочення фінансування соціальних програм, додаткового залучення коштів із Державного бюджету України.

Другим елементом, який становить невід`ємну частину підстав для представництва прокурором інтересів держави, є нездійснення чи неналежне здійснення захисту порушених інтересів відповідним суб`єктом владних повноважень.

При цьому «нездійснення або неналежне здійснення суб`єктом владних повноважень своїх функцій» обґрунтовується та доводиться прокурором у кожному конкретному випадку самостійно з огляду на конкретні обставини справи.

Так, у постанові від 19.07.2018 у справі № 822/1169/17 Верховний Суд зазначив, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Однак, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно (правова позиція Верховного Суду від 06.02.2019 y справі № 927/246/18).

У п. 77 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено висновок щодо застосування ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» у спірних правовідносинах, з якого вбачається, що бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Аналогічна правова позиція висловлювалася неодноразово, зокрема у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 10.05.2018 у справі №910/18283/17, від 17.10.2018 у справі №910/11919/17.

Прокурор зазначив, що Управління, як орган, уповноважений державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах, такого захисту не здійснило.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Печерській окружній прокуратурі міста Києва про вказаний факт порушення інтересів держави стало відомо за результатами опрацювання аудиторського звіту від 17.02.2025 №070-2-3-04/4.

Печерська окружна прокуратура міста Києва на виконання вимог, установлених абз. 4 ч. 4 ст. 23 указаного Закону, листами від 14.04.2025 № 57-3131вих-25 та від 22.05.2025 №№ 57-4219вих-25 повідомила Управління про існування порушення інтересів держави й наявності підстав для стягнення безпідставно набутих коштів у судовому порядку.

Зазначеним листом також витребувано відомості щодо вжитих і запланованих заходів із захисту порушених інтересів держави.

У відповідях (листи від 14.05.2024 та 26.05.2025) Управління надало запитуванні копії документів та розрахунок заборгованості та зазначило, що «в разі наявності підстав для судового захисту органами прокуратури, сприятиме у наданні наявної інформації». З викладеного вбачається, що Управління, будучи обізнаними про порушення інтересів держави за вказаним фактом та маючи відповідні повноваження для їх захисту, не вчинила жодних дій щодо захисту інтересів держави, а тому у прокурора наявні підстави для здійснення представництва інтересів держави в суді. Нездійснення зазначеним органом захисту порушених інтересів держави у даному спорі є очевидними. Така бездіяльність вказаного органу є підставою для звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави, в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до положень п.п.38-40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджування порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурору про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку звернення визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як значущість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 від 26.05.2020).

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Печерська окружна прокуратура міста Києва листом від 27.05.2025 повідомила Управління про намір звернутися до Господарського суду міста Києва з вказаним позовом в інтересах держави.

Враховуючи викладені вище обставини та зважаючи на обізнаність Управління про допущенні порушення та невжиття вказаним органом заходів з метою поновлення порушених інтересів держави, суд дійшов висновку, що є визначений Конституцією України виключний випадок, який обгрунтовує представництво прокурором інтересів держави у цій справі, оскільки відповідні компетентні органи не вчиняють відповідних дій протягом тривалого часу.

Що стосується суті спору, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За змістом статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 173 Господарського кодексу України визначено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

В силу положень статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з положеннями статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

З огляду на встановлену статтею 204 Цивільного кодексу України презумпцію правомірності правочину, суд приймає Договір як належну підставу для виникнення у сторін взаємних цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Суд звертає увагу на положення частин 2, 3 статті 632 Цивільного кодексу України, за якими зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом, тоді як зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Обґрунтовуючи наявність правових підстав для стягнення з відповідача заявленої суми грошових коштів прокурор посилається на Аудиторський звіт від 17.02.2025 №070-2-3-04/4.

Суд зазначає, що акт ревізії - це документ про результати проведеної перевірки (аудиту), який є носієм дій з фінансового контролю та інформації про виявлені недоліки саме позивача, а не відповідача, а тому може нести негативні наслідки саме для Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації.

При цьому акти ревізії та документальних перевірок не мають обов`язкового характеру та не можуть оспорюватися в суді.

Крім того, акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися. Акт перевірки, як вже зазначалося, є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

За умови існування між сторонами договірних правовідносин виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.05.2018 у справі №922/2310/17 та у постанові Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №922/59/19.

До того ж акт ревізії не може встановлювати обов`язкових правил для сторін за господарсько-правовим договором в силу статті 19 Господарського кодексу України, яка прямо забороняє втручання та перешкоджання господарській діяльності з боку контролюючих органів державної влади.

Отже, акт ревізії фінансово-господарської діяльності не може розглядатись як підстава виникнення господарсько-правового зобов`язання відповідача повернути сплачені йому позивачем кошти чи сплатити штрафні санкцій за неналежне виконання умов договору.

Так, відповідно до пункту 3 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України однією із загальних засад цивільного законодавства є свобода договору.

Тобто укладання сторонами у справі Договору №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023, Договору №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023, Договору №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 та Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023, дії сторін по виконанню їх умов, у тому числі проведення відповідних робіт (надання послуг) та їх оплата є підтвердженням того, що сторони перебували у договірних відносинах.

Виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати, оскільки за своїми правовими наслідками акт ревізії у даному випадку фіксує порушення фінансової дисципліни учасника правовідносин, фінансово-господарська діяльність якого перевірялась, тобто саме позивача у справі.

Зазначений аудиторський звіт від 17.02.2025 №070-2-3-04/4 не може змінювати, припиняти частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені договором та підтверджені відповідними актами виконаних робіт.

Відтак аудиторський звіт від 17.02.2025 №070-2-3-04/4 сам по собі не може бути достатнім доказом порушення відповідачем зобов`язань за Договором №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023, Договором №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023, Договором №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023 та Договором №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023.

При цьому, суд зазначає, що звіт внутрішнього аудиту може бути підставою для вжиття відповідних заходів реагування, у тому числі притягнення до відповідальності посадових осіб у встановленому чинним законодавством порядку, а не для встановлення певного зобов`язання у межах господарсько-договірних відносин.

Однак, судом встановлено, що відповідно до п. 4.1.14 Договору №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 та відповідно до п. 4.1.14 Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023 Виконавець зобов`язаний відшкодувати кошти в сумі виявленого контролюючими органами завищення вартості виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Цивільного кодексу України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (ч. 2 ст. 14 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 (провадження № 61-30435сво18) міститься висновок, що «у статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду)».

Тлумачення пункту 3 статті 3, статті 627 Цивільного кодексу України свідчить, що свобода договору має декілька складових. Зокрема, свобода укладання договору; у виборі контрагента, виду договору, визначенні умов договору, форми договору. При реалізації принципу свободи договору слід враховувати вимоги Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, розумності та справедливості. Тобто законодавець, закріплюючи принцип свободи договору, встановив і його обмеження. Причому останні є одночасно й межами саморегулювання. Вони передбачені в абзаці 2 частини третьої статті 6 Цивільного кодексу України, згідно з якою сторони не можуть відступати від положень актів цивільного законодавства в разі існування однієї з таких підстав:

наявності в акті цивільного законодавства прямої вказівки про неможливість сторін відступати від його імперативного положення (наприклад, згідно частини п`ятої статті 576 Цивільного кодексу України предметом застави не можуть бути вимоги, які мають особистий характер, а також інші вимоги, застава яких заборонена законом);

якщо зі змісту акту цивільного законодавства випливає обов`язковість його положень, яка може мати вигляд вказівки в акті цивільного законодавства на нікчемний характер відступу від його положень, або виражатися за допомогою інших правових засобів (наприклад, таким буде припис абзацу 2 частини першої статті 739 Цивільного кодексу України, що умова договору, відповідно до якої платник безстрокової ренти не може відмовитися від договору ренти, є нікчемною);

якщо це випливає із суті відносин між сторонами. Ця підстава не є логічним закінченням абзацу 2 частини третьої статті 6 Цивільного кодексу України. Такі міркування зумовлені тим, що стаття 6 Цивільного кодексу України присвячена регулюванню співвідношення актів цивільного законодавства й договору, а не їх кореляції із сутністю відносин між сторонами. Адже сутність цих відносин полягає в їх договірному характері. Тому її застосовування фактично можливе тільки за наявності будь-якої з двох попередніх підстав, тобто прямої вказівки, або ж якщо обов`язковість положень акту цивільного законодавства слідує з його змісту.

В даному випадку, реалізуючи принцип свободи договору, відповідач погодився з умовами Договору №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 та Договору №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023, де визначено, що Виконавець зобов`язаний відшкодувати кошти в сумі виявленого контролюючими органами завищення вартості виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України.

Так як договір є обов`язковим для виконання сторонами, відповідач зобов`язаний відшкодувати кошти в сумі виявленого контролюючими органами завищення вартості виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України.

Як встановив суд, в Аудиторському звіті від 17.02.2025 №070-2-3-04/4 зазначено, що завищення Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» витрат на технічний нагляд становить 28,89 тис грн, а витрат на інженерно-консультаційні послуги - 73,046 тис. грн.

Суд зазначає, що правовідносини між сторонами спору щодо технічного нагляду регулювались Договором №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 та Договором №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023, пунктами 4.1.14. яких і встановлений обов`язок відповідача відшкодувати кошти в сумі виявленого контролюючими органами завищення вартості виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України.

Так як Аудиторським звітом від 17.02.2025 №070-2-3-04/4 встановлено завищення Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» витрат на технічний нагляд на суму 28,89 тис грн (за Договором №Т/58 на здійснення технічного нагляду від 25.09.2023 та Договором №Т/109 на здійснення технічного нагляду від 26.12.2023), то вказана сума грошових коштів підлягає стягненню з відповідача.

В свою чергу правовідносини між сторонами спору в частині інженерно-консультаційних послуг регулювались Договором №58-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 25.09.2023 та Договором №109-Ік про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві від 26.12.2023.

Втім, вказані договори не містять умов, якими б встановлювався обов`язок відповідача повернути завищення вартості робіт /послуг у випадку виявлення контролюючими органами завищення вартості виконаних робіт відповідно до чинного законодавства України.

Крім того, як встановив суд, за відсутності договірного обов`язку (обов`язку встановленого у договір), сам по собі аудиторський звіт від 17.02.2025 №070-2-3-04/4 не є доказом виникнення у відповідача обов`язку повернути грошові кошти у сумі 73,046 тис. грн, у зв`язку з чим суд дійшов висновку відмовити у позові прокурора в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» грошових коштів у сумі 73046,00 грн.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Судовий збір покладається на стороно пропорційно розміру задоволених позовних вимог (відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (02095, м. Київ, вул. Княжий Затон, буд. 9, літ. А, офіс 369; ідентифікаційний код: 41978844) на користь Управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (01015, м. Київ, вул. Князів Осторозьких, буд. 37/2; ідентифікаційний код: 37451550) грошові кошти у розмірі 28890 (двадцять вісім тисяч вісімсот дев`яносто) грн 00 коп.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Академ Буд» (02095, м. Київ, вул. Княжий Затон, буд. 9, літ. А, офіс 369; ідентифікаційний код: 41978844) на користь Київської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, буд. 45/9; ідентифікаційний код: 02910019) судовий збір у розмірі 679 (шістсот сімдесят дев`ять) грн 87 коп.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 256 та ст. 257 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.М. Спичак