ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04 вересня 2025 року Черкаси справа №925/948/25

Суддя Господарського суду Черкаської області Кучеренко О.І., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ),

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 )

Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» (вулиця С.Волкова, 197, місто Черкаси, Черкаська область, 18000, ідентифікаційний код )

про визнання права власності на частку в статутному капіталі,

ВСТАНОВИВ:

11.08.2025 ОСОБА_1 звернувся у Господарський суд Черкаської області із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд», у якому просить суд визнати за позивачем право власності на частку в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» у розмірі 1 150 000,00 грн, що становить 100 відсотків.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 18.08.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, встановлено позивачу строк протягом десяти днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати докази надіслання відповідачам копії позовної заяви та копії доданих до неї документів (поштові накладні та опис вкладення у цінні листи з поіменним переліком документів), надати суду обґрунтоване клопотання про залучення до участі у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, із зазначенням як рішення у цьому спорі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_4 , а також визначити зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та у разі збільшення позовних вимог сплатити судовий збір за кожну окрему вимогу у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі.

01.09.2025 від ОСОБА_1 до суду надійшов лист від 28.08.2025, у якому зазначено, що він надається на виконання ухвали від 18.08.2025. До листа позивачем долучено: клопотання про залучення третьої особи без самостійних вимог до участі у спорі та докази направлення позовної заяви разом із доданими до неї документами на адресу відповідачів.

У своєму листі від 28.08.2025 позивач, посилаючись на судову практику, зокрема, на постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.10.2018 у справі №905/2445/17 та від 03.07.2018 у справі №917/1345/17, вважає, що ним вірно визначено суб`єктний склад цього спору. Позивач також зазначив, що зміст правовідносин у позові є корпоративні відносини, а предметом позову є визнання недійсним рішення органу управління, відшкодування збитків, переведення прав та обов`язків покупця тощо. Зазначення такого кола відповідачів позивач обґрунтував наявністю спору та невизнання прав ОСОБА_1 на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд». Позивач послався на те, що до позову ним долучена копія позовної заяви ОСОБА_2 та пояснення ОСОБА_3 у яких ці особи оспорють та не визнають право ОСОБА_1 , тому їх і було визначено відповідачами у спорі. Згідно зі статтею 392 Цивільного кодексу України відповідачами є особи, які право не визнають або оспорюють, а Товариство є відповідачем у корпоративному спору за сталою практикою.

Дослідивши матеріали позовної заяви та зміст листа позивача від 28.08.2025 та подані позивачем докази на виконання ухвали від 18.08.2025, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 1 Господарського процесуального кодексу України, Цей кодекс визначає юрисдикцію та повноваження господарських судів, встановлює порядок здійснення судочинства у господарських судах.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу (частини 1, 3, 4 статті 45 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 47 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Визначення суб`єктного складу спору (зокрема, відповідача, чи відповідачів) є правом позивача - визначити сторону, яка, на його думку, порушила його права чи яку він вважає відповідальною за порушення його прав, і тому звертається з позовною заявою саме до цієї особи.

Відповідно до частини 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів, які характеризують суть конкретного позову, його зміст та правову природу, а саме: предмета і підстави позову.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, пов`язані однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного і того самого відповідача.

Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як зазначалось судом вище, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 18.08.2025 позивачу було встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви, серед яких, позивачу було вказано на необхідність виконання вимог пункту 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, згідно з яким якщо позов подано до кількох відповідачів позовна заява повинна містити зміст позовних вимог щодо кожного з них. А у разі збільшення позовних вимог сплатити судовий збір за кожну окрему вимогу у розмірі, який встановлений Законом України «Про судовий збір».

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Як зазначив позивач у позовній заяві, ним висунуто вимоги до трьох відповідачів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» - визнати за позивачем право власності на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» у розмірі 1 150 000,00 грн, що становить 100 відсотків.

Направляючи листа про усунення недоліків позовної заяви, позивач не визначив зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, залишивши одну позовну вимогу, разом з тим не змінивши суб`єктний склад, залишивши трьох відповідачів.

Отже, позивач не визначився з позовними вимогами щодо змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

З урахуванням змісту викладеного вище та листа позивача від 28.08.2025, суд дійшов висновку, що позивачем заявлено три однорідні вимоги до кожного з відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд», оскільки вони не є солідарними відповідачами за однією вимогою.

Відповідальність кількох боржників перед кредитором наступає лише у випадках, які прямо передбачені законом чи договором. У такому разі кредиторові надається право на свій розсуд вимагати виконання зобов`язання у повному обсязі або частково від усіх боржників разом або від кожного з них окремо.

З урахуванням того, що позивач пред`явив вимоги до кожного з відповідачів, суд вважає, що позивачем пред`явлено три однорідні майнові вимоги про визнання права власності на 100% частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» у розмірі 1150000,00 грн.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху, судом було зазначено, що у разі збільшення позовних вимог позивач зобов`язаний сплатити судовий збір за кожну окрему вимогу у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до Господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлений законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. (частина 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, за подання позовної заяви з трьома майновими вимогами позивач зобов`язаний сплатити судовий збір з урахуванням позовних вимог до кожного з відповідачів 1 150 000,00 * 1,5% * 3= 51750,00 грн.

До позовної заяви позивачем додано платіжну документ квитанцію від 07.08.2025 про сплату 17250,00 грн за подання позову ОСОБА_1 до Господарського суду Черкаської області, отже, позивачем недоплачено судовий збір у розмірі 34500,00 грн.

З огляну на викладене вище суд вважає, що позивачем не усунуто недоліки, які були зазначені судом в ухвалі від 18.08.2025 про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, часткове усунення недоліків, не може вважатись усуненням недоліків у розумінні статей 174, 176 Господарського процесуального кодексу України, оскільки такі недоліки повинні бути усунуті у повному обсязі.

При цьому, суд вказує, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Наявність у особи певних прав та можливостей їх захисту та, відповідно, процесуального права на розпорядження своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, не звільняє заявника від обов`язку дотримання унормованих процесуальними приписами правил подання позову, у тому числі щодо об`єднання позовних вимог.

Передбачена статтею 14 Господарського процесуального кодексу України диспозитивність, як і власний розсуд позивача не є безмежними та не можуть використовуватись з порушенням передбачених процесуальним законом обов`язків щодо вимог до позовної заяви, що може бути перевірено та встановлено судом на стадії відкриття провадження у справі з метою процесуальної економії - виключення затрати часу, у тому числі на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд констатує, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню позивача до господарського суду в загальному порядку після приведення такого позову у відповідність із приписами Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» про визнання права власності на частку у статутному капіталі разом із доданими до неї документами повернути позивачу.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її підписання.

Суддя Кучеренко О.І.