ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"03" вересня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/3537/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Желєзної С.П., розглянувши позовні матеріали (вх. №3631/25 від 29.08.2025),

за позовом: акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України»

до відповідача: ОСОБА_1

про звернення стягнення на предмет іпотеки

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України» звернулося до господарського суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про звернення стягнення на належну відповідачу квартиру загальною площею 96,4 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості товариства з обмеженою відповідальністю «Сол-агротрейд» за кредитними договорами в загальному розмірі 26 099 945,33 грн, шляхом її продажу на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження, з початкову ціною продажу на рівні не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ч. ч. 1-2 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (зі змінами) судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX встановлено, що у 2025 році прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2025 року становить 3028,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Предметом заявленого позивачем позову є вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок задоволення вимог банку до боржника у розмірі 26 099 945,33 грн. Проте, за твердженням позивача ціна даного позову становить 1 897 900,00 грн (вартість квартири, зазначена в іпотечному договорі).

У постанові від 26.02.2019 у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18) Велика Палата Верховного Суду виснувала, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

При цьому у пунктах 8.12, 8.13 постанови від 26.02.2019 у справі №907/9/17 (провадження № 12-76гс18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Таким чином, в даному випадку, ціна позову та розмір грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов, мають бути однаковими. З урахуванням такої суми і має бути розрахований судовий збір. Проте, позивачем безпідставно розраховано суму судового збору виходячи із вартості квартири.

Позиція господарського суду про необхідність розрахунку судового збору із урахуванням розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов, відповідає висновкам, які наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, у якій саме таким способом і було розраховано судовий збір.

Отже, за пред`явлення даного позову, який містить одну позовну вимогу майнового характеру позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 313 199,34 грн (26 099 945,33 *1,5% *0,8 = 313 199,34 грн). Водночас позивачем було надано суду докази сплати судового у розмірі 22 774,80 грн, що на 290 424,54 грн менше ніж визначено законом.

Суд звертає увагу позивача про можливість, в даному випадку, доплати судового збору із урахуванням розміру грошових вимог, на задоволення яких спрямовано позов, або зменшення розміру таких вимог зі здійсненням відповідного перерахунку збору з дотриманням висновків суду, наведених по тексту даної ухвали.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги невідповідність позовної заяви акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» вимогам процесуального законодавства, на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України вказану позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Господарський суд звертає увагу позивача, що у випадку неусунення названих недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 163, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху.

2. Встановити позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання доказів сплати судового збору у розмірі 290 424,54 грн.

3. Звернути увагу позивача на можливість подання заяви про уточнення (зменшення) позовних вимог) із одночасною доплатою судового збору у розмірі, розрахованому з дотриманням висновків суду, наведених по тексту даної ухвали, та направленням відповідної заяви на адресу відповідача.

Ухвала набрала законної сили 03.09.2025 та не підлягає оскарженню.

Суддя С.П. Желєзна