ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

03.09.2025м. ДніпроСправа № 904/4903/25

за позовом Керівника Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі позивача Кам`янської міської ради, Дніпропетровська область, м. Кам`янське

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНФ», Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

про стягнення орендної плати

Суддя Ярошенко В.І.

Без участі (виклику) представників сторін

ВСТАНОВИЛА:

Керівник Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі позивача Кам`янської міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області і з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНФ» і просить суд стягнути заборгованість з орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :03:035:0101 за період з 01.09.2022 по 31.10.2024 у розмірі 59093,55 грн.

Разом із позовною заявою Керівника Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області подала заяву про забезпечення позову: шляхом накладення арешту на грошові кошти, які належать відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю «ДНФ» (), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах, у межах ціни позову у розмірі 59093,55 грн.

Заява обґрунтована тим, що відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 05.01.2015 між Кам`янською (Дніпродзержинською) міською радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю «КИ.МОД» () укладено договір оренди земельної ділянки №13016, відповідно до умов якого на підставі рішення Дніпродзержинської міської ради від 31.10.2014 №1122-56/VІ Товариству з обмеженою відповідальністю «КИ.МОД» передано в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кам`янське (м. Дніпродзержинськ), вулиця Широка, будинок 351-А, з кадастровим номером :03:035:0101, загальною площею 0,1187 га, для розміщення причальної стінки вантажних причалів з будівлею диспетчерської (клієнтурський порт), строком до 31.10.2024.

Вказана земельна ділянка була передана орендодавцем орендарю 05.01.2015, на підтвердження чого було складено та підписано акт прийому-передачі земельної ділянки від 05.01.2015.

18.02.2015 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведено реєстрацію речового права (права оренди земельної ділянки) на підставі договору оренди землі № 13016 від 05.01.2015 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 04, номер запису про речове право 8785303).

За умовами п. 4.1 договору оренди орендна плата вноситься орендарем виключно у грошовій формі на рахунок місцевого бюджету у розмірі 3330,60 грн./рік без ПДВ, яка визначається відповідно до рішення міської ради від 12.07.2013 № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинська», ст. 288 Податкового кодексу України.

Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством (п.4.2.договору).

Згідно з п. 9.2.1 договору оренди орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати, а орендар, відповідно до п.9.6.8 договору зобов`язаний своєчасно вносити орендну плату.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кам`янське (м. Дніпродзержинськ), вулиця Широка, будинок 351-А, розташована причальна стінка вантажних причалів з будівлею диспетчерської (клієнтурський порт), та яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :03:035:0101.

16.09.2020 між ТОВ «КИ.МОД» () та ТОВ «ДНФ» () укладено договір купівлі-продажу вищезазначеної причальної стінки вантажних причалів з будівлею диспетчерської (клієнтурський порт), яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :03:035:0101 за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кам`янське (м. Дніпродзержинськ), вулиця Широка, будинок 351-А.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 ЗК України (у редакції станом на 16.09.2020), ст. 377 ЦК України (у редакції станом на 16.09.2020), ч. 3 ст. 7 Закону України «Про оренду землі» (у редакції станом на 16.09.2020) особа, яка набула права власності на об`єкт нерухомого майна, фактично (автоматично) стає й орендарем земельної ділянки, на якій воно розміщене, у тому ж обсязі та на умовах, як і у попереднього власника.

Отже, при переході права власності на об`єкт нерухомого майна за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кам`янське (м. Дніпродзержинськ), вулиця Широка, будинок 351-А, до ТОВ «ДНФ» перейшло і право оренди земельної ділянки за цією адресою та відбулась автоматична заміна орендаря у договорі оренди земельної ділянки.

З моменту набуття права власності на причальну стінку вантажних причалів з будівлею диспетчерської (клієнтурський порт) (16.09.2020) ТОВ «ДНФ» набуло й обов`язок сплати орендної плати за земельну ділянку, на якій розташована причальна стінка вантажних причалів з будівлею диспетчерської (клієнтурський порт).

У порушення умов вищезазначеного договору оренди ТОВ «ДНФ» з моменту набуття права власності на майно орендну плату за землю в період з 16.09.2020 до 31.10.2024 (закінчення строку дії договору оренди земельної ділянки № 13016 від 05.01.2015) не сплачує, чим порушує майнові права територіальної громади міста Кам`янське в особі Кам`янської міської ради на отримання доходу у вигляді орендної плати, чим грубо порушує вимоги земельного законодавства та істотні умови договору оренди.

Виконавчим органом Кам`янської міської ради департаментом комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради здійснено розрахунок орендної плати за вказану земельну ділянку з кадастровим номером :03:035:0101, яку мало сплачувати ТОВ «ДНФ», який надано до Кам`янської окружної прокуратури листом від 01.07.2025 № 07-07/809.

Враховуючи характер та предмет спірних правовідносин, протиправність дій відповідача щодо несплати коштів за користування земельною ділянкою, прокурор вважає, що є усі підстави для вжиття судом заходів забезпечення позову.

Насамперед, якщо відповідач не сплатить самостійно кошти та ним буде здійснено відчуження належного йому майна, на яке не можна буде звернути стягнення, у разі задоволення позовних вимог та подальшого примусового виконання рішення суду.

Розглянувши заяву прокурора про забезпечення позову, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з частиною 1 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 Господарського процесуального кодексу України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності з частиною 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб (п.1).

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 910/9498/19, від 17.09.2020 у справі № 910/72/20, від 15.01.2021 у справі № 914/1939/20, від 16.02.2021 у справі № 910/16866/20, від 15.04.2021 у справі № 910/16370/20, від 24.06.2022 у справі № 904/3783/21, від 26.09.2022 у справі № 911/3208/21.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (у тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом ( частини 3 ст. 13 ГПК України ).

Частиною 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків від заборони відповідачу/іншим особам здійснювати певні дії (постанова Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/4669/21).

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами.

За таких обставин, з метою забезпечення реального захисту порушених прав та інтересів позивача у майбутньому, заява прокурора підлягає задоволенню.

При цьому, суд зазначає, що заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову (аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі № 910/12404/21).

Верховний Суд неодноразово наголошував (у т.ч. в постановах від 09.12.2020 у справі № 910/9400/20, від 21.12.2020 у справі № 910/9627/20) на необхідності конкретизації заходів забезпечення позову в аспекті співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами.

Частиною 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає заявлені Керівником Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області заходи забезпечення позову обґрунтованими, адекватними та співмірними із позовними вимогами та такими, що забезпечують збалансованість інтересів сторін.

Відтак, приймаючи до уваги, що обраний позивачем захід спрямований на ефективний захист та поновлення порушених прав у разі задоволення позову, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви та вважає за необхідне її задовольнити.

Керуючись статтями 136, 137, 140, 141, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Керівника Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які належать відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю «ДНФ» (), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах, у межах ціни позову у розмірі 59093, 55 грн.

Сторонами у виконавчому провадженні за цією ухвалою про забезпечення позову є:

Стягувач: Кам`янська окружна прокуратура Дніпропетровської області (51925, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Ігнатія Ясюковича, 2, код ЄРПОУ/Умовний код: 02909938) в інтересах держави в особі Кам`янської міської ради (51931, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, майдан Петра Калнишевського, 2, )

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДНФ» (50008, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Соборна, 4, )

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили 03.09.2025 та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Строк пред`явлення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 03.09.2025 у справі № 904/4903/25 про забезпечення позову до виконання становить три роки - до 04.09.2028.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України до Центрального апеляційного господарського суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.І. Ярошенко