УХВАЛА

28 серпня 2025 року

м. Київ

cправа № 921/481/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. (головуючий), Булгакової І.В., Малашенкової Т.М.

за участю секретаря судового засідання Гибало В.О.,

представників учасників справи:

позивача - ОСОБА_1 - Заплітної І.А., адвоката (ордер від 25.07.2025),

відповідача - Чортківської міської ради - Вандяк Н.П., діючої у порядку самопредставництва,

третьої особи на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарттендер» - не з'явився,

розглядаючи касаційну скаргу Чортківської міської ради

на рішення Господарського суду Тернопільської області від 07.01.2025 (суддя Гевко В.Л.)

та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.06.2025 (головуючий суддя Якімець Г.Г., судді: Бойко С.М., Бонк Т.Б.)

у справі № 921/481/24

за позовом ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач)

до Чортківської міської ради (далі - Міськрада, відповідач, скаржник),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Смарттендер» (далі - ТОВ «Смарттендер», третя особа на стороні позивача),

про визнання укладеним договору купівлі-продажу об'єкта малої приватизації нежитлових приміщень, шляхом викупу в редакції, що додається.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міськради (про визнання укладеним договору купівлі-продажу об'єкта малої приватизації нежитлових приміщень загальною площею 439,8 м2 за адресою: Тернопільська обл., м. Чортків, вул. Богдана Лепкого, 1А, шляхом викупу в редакції, що додається.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем права позивача на отримання у власність об'єкта малої приватизації за результатом проведення електронного аукціону для продажу вказаного об'єкта за обставин вчинення позивачем у строки визначені законодавством про приватизацію всіх необхідних дій для отримання у власність зазначеного об'єкта приватизації.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 07.01.2025 у справі № 921/481/24, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 02.06.2025, позов задоволено.

Судові акти попередніх інстанцій мотивовані доведенням позивачем належними та допустимими доказами обставин порушення Міськрадою права ОСОБА_1 на отримання у власність об'єкта приватизації, незважаючи на вчинення останнім усіх необхідних дій згідно з вимогами положень Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» та Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об'єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) від 10.05.2018 № 432 (далі - Порядок № 432) (в редакції, що діяла на час проведення аукціону). Судами попередніх інстанцій зазначено, що початком перебігу 3-денного строку підписання протоколу позивачем є день, наступний за днем формування протоколу, тобто 23.12.2019, а зважаючи на те, що 25.12.2019 було святковим неробочим днем, то останнім днем 3-денного строку є 26.12.2019. Відтак, підписавши протокол 26.12.2019, позивач не вийшов за межі наданого законом строку у три робочі дні. У визначений законодавством строк відповідачу надійшов підписаний позивачем та ТОВ «Смарттендер» (оператор аукціону, через якого позивач подав заяву на участь у торгах) протокол. Відтак, відповідач згідно з пунктом 49 Порядку № 432 (в редакції станом на день виникнення спірних правовідносин) повинен був протягом 5-ти робочих днів опублікувати рішення про викуп, враховуючи те, що 30.12.2019 був 5-тим робочим днем для опублікування ним рішення про приватизацію шляхом викупу через особистий кабінет і цей обов'язок не залежав від отримання протоколу чи його затвердження; відповідач маючи можливість отримати відправлення 30.12.2019 і зареєструвати його в журналі того ж дня, не вчинив таких дій, що мало наслідком не опублікування рішення про викуп та порушення права позивача на отримання у власність нежитлового приміщення та послідуючого укладення відповідного договору купівлі-продажу об'єкта приватизації.

Не погоджуючись із судовими рішеннями попередніх інстанцій, Міськрада звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить суд касаційної інстанції судові акти попередніх інстанцій скасувати, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

В обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень Міськрада посилається, зокрема на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування пункту 2 частини восьмої статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», абзацу 4 пункту 49 Порядку № 432 (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) (пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України).

Також відповідач посилається на пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України, зазначаючи про те, що суди не дослідили належним чином всі наявні у матеріалах справи докази, порушили порядок, визначений процесуальним законом, щодо їх оцінки, у т.ч. вірогідності та допустимості доказів, що призвело до помилкового висновку про задоволення позову (вказане за своїм змістом відповідає пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України).

ОСОБА_1 у відзиві на касаційну скаргу проти доводів касаційної скарги заперечив, з посиланням, зокрема на дотримання судами попередніх інстанції норм матеріального та процесуального права, та просив відмовити у задоволенні касаційної скарги, а спірні судові рішення залишити без змін.

Крім того, відзив на касаційну скаргу містить заяву із попереднім розрахунком судових витрат на правничу допомогу позивача у суді касаційної інстанції у сумі 5 000 грн.

ТОВ «Смарттендер» не скористалося правом на подання відзиву на касаційну скаргу.

Згідно з ухвалою Суду від 29.07.2025 зі справи задоволено заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції його представника - адвоката Заплітної І.А. в приміщенні Господарського суду Тернопільської області, а згідно з ухвалою Суду від 08.08.2025 задоволено заяву Міськради про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів її представника - адвоката Вандяк Н.П.

Ухвалою Суду від 21.08.2025 розгляд справи відкладено до 28.08.2025.

Ухвалою Суду від 25.08.2025 задоволено заяву Міськради про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів її представника - адвоката Вандяк Н.П.

Згідно з розпорядженням Заступника керівника Апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 25.08.2025 32.2-01/2044 проведено повторний автоматизований розподіл справи № 921/481/24 у зв'язку з відпусткою судді Бенедисюка І.М.

Відповідно до ухвали Суду від 26.08.2025 задоволено заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів її представника - адвоката Заплітної І.А.

Колегія суддів вбачає наявними правові підстави для передачі даної справи на розгляд об'єднаної палати, оскільки вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати.

Так, при підготовці цієї справи до розгляду було з'ясовано, що колегією суддів Верховного Суду (Кондратова І.Д.- головуючий, судді: Вронська Г.О., Губенко Н.М.) при розгляді справи № 921/221/20 постановою від 14.03.2023 за участі тих самих осіб відносно одного й того ж предмету спору що і у справі № 921/481/24 (але з різним предметом позову), зокрема за позовом ОСОБА_1 до Чортківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ТОВ «Смарттендер», про зобов'язання затвердити протокол про результати електронного аукціону від 22.12.2019 №UA-PS-2019-11-24-000011-2 щодо об'єкта малої приватизації (нежитлового приміщення будівлі загальною площею 439,8 м2, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1) в рамках підстав касаційного оскарження згідно з пунктом 3 частини другої статті 287 цього Кодексу розглядалися вимоги касаційної скарги Чортківської міської ради щодо застосування судами у спірних правовідносинах, зокрема, пункту другого частини восьмої статті 15 Закону та пункт 49 Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об'єктів малої приватизації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 432 (далі - Порядок) та надавалися висновки щодо застосування вказаних норм у спірних правовідносинах.

Зокрема, пункт 60 вказаної постанови Верховного Суду містить наступний висновок: «Згідно з буквальним змістом норм статті 15 Закону та пунктів 49, 75 Порядку, орган приватизації може прийняти та оприлюднити рішення про приватизацію зазначеного об'єкта шляхом викупу безпосередньо таким покупцем за запропонованою ним ціною, але не нижче стартової ціни для відповідного аукціону. Однак, якщо орган приватизації не прийняв таке рішення автоматично оголошується новий аукціон з продажу об'єкта».

При цьому мовно-редакційне викладення тексту постанови в сукупності з іншими пунктами (37, 38, 39, 41, 46, 47, 48, 49, 50, 57, 59) дає підстави такого тлумачення, яке передбачає право суб'єкта владних повноважень (відповідача у справі) в цьому випадку спірних правовідносин діяти на власний розсуд (дискреційне повноваження).

Аналогічне вказаному вище розуміння змісту постанови Верховного Суду від 14.03.2023 № 921/221/20 вбачається і при застосуванні цих висновків судами нижчих інстанцій.

Зокрема, у розгляді справи № 921/61/20 за участі тих самих осіб відносно одного й того ж предмета спору що і у справі № 921/481/24 (але з різним предметом позову), зокрема за позовом ОСОБА_1 до Чортківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ТОВ «Смарттендер» про зобов'язання прийняти рішення про приватизацію та укласти договір купівлі-продажу з переможцем аукціону з продажу об'єкта комунального майна (нежитлового приміщення будівлі загальною площею 439,8 м2, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1), відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що міська рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Зважаючи на приписи статей 6, 19 Конституції України, пункту 30 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» суд не може підміняти колегіальний орган місцевого самоврядування/відповідача і перебирати на себе повноваження, надані йому Конституцією та Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» шляхом зобов'язання його приймати конкретно визначене за змістом рішення. При цьому Західний апеляційний господарський суд, залишаючи без змін зазначене рішення вказав, що згідно зі змістом норм статті 15 Закону та пунктів 49, 75 Порядку, орган приватизації може прийняти та оприлюднити рішення про приватизацію зазначеного об'єкта шляхом викупу безпосередньо таким покупцем за запропонованою ним ціною, але не нижче стартової ціни для відповідного аукціону. Однак, якщо орган приватизації не прийняв таке рішення автоматично оголошується новий аукціон з продажу об'єкта. У разі прийняття органом приватизації рішення про приватизацію шляхом викупу відповідно до частин восьмої, десятої статті 15 Закону дії щодо підписання та опублікування договору купівлі-продажу, порядок та строки оплати за ним, в т.ч. порядок та строки перерахування плати за участь в електронному аукціоні, порядок та строки перерахування гарантійного внеску такого учасника оператором електронного майданчика та опублікування інформації про результати продажу, вчиняються відповідно до вимог цього Порядку (пункт 75). При цьому, з посиланням на висновки Верховного Суду зроблені у постанові від 14.03.2023 у справі № 921/221/20 апеляційний суд вказав, що із цих висновків слідує можливість у Чортківської міської ради прийняти рішення за результатами процедури проведення аукціону з продажу об'єкта малої приватизації, однак відповідно до пункту 30 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується питання прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна. Відтак, вимога про зобов'язання прийняти рішення Чортківською міською радою про приватизацію не може бути задоволена, оскільки суд не втручається та не може втручатися у конституційну дискрецію (вільний розсуд) відповідача, підміняти його і перебирати на себе повноваження, надані йому Конституцією України. Слід зауважити, що відповідне рішення Західного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 (повний текст постанови складено та підписано 11.03.2024) не оскаржено у Верховному Суді та набуло чинності.

Водночас розглядаючи справу № 921/481/24 Суд вважає за необхідне відступити від викладеного у постанові Верховного Суду у справі № 921/221/20 висновку про те, що орган приватизації може прийняти та оприлюднити рішення про приватизацію зазначеного об'єкта шляхом викупу безпосередньо таким покупцем за запропонованою ним ціною (в розумінні права органу для цього випадку спірних правовідносин діяти на власний розсуд (дискреційне повноваження), зважаючи на таке.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду (зокрема постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29.07.2025 у справі № 346/3843/22), суд має право визнати рішення суб'єкта владних повноважень протиправним і скасувати його, а також зобов'язати вчинити певні дії. Відповідно до частини четвертої статті 245 КАС України суд може зобов'язати суб'єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Слід зазначити, що пункт 2 частини восьмою статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» (в редакції на час спірних правовідносин від 21.10.2019, яка діяла до 01.02.2020: «У разі якщо для участі в аукціоні подано заяву на участь в аукціоні від одного покупця, аукціон визнається таким, що не відбувся, а орган приватизації приймає рішення про приватизацію зазначеного об'єкта шляхом викупу безпосередньо такому покупцеві за запропонованою ним ціною, але не нижче стартової ціни». Отже, відповідна норма не містить слів «може», «може прийняти» як про те зазначено у висновках постанови Верховного Суду № 921/221/20 від 14.03.2023, тобто не містить альтернативних варіантів дій, а вказує на обов'язок прийняття конкретного рішення.

Крім того, колегія суддів у справі № 921/481/24 вважає неможливим у спірних правовідносинах одночасне визнання дискреції органу у прийнятті вказаного рішення і визначення ефективним і реальним способом захисту для цього ж випадку вимоги про укладення договору купівлі-продажу, з необхідністю вирішення судом обґрунтованості та законності дій органу приватизації щодо неприйняття відповідного рішення (пункт 62 постанови № 921/221/20 від 14.03.2023). Адже поняття дискреційних повноважень наведене у пункті 7 частини першої статті 2 Закону України «Про адміністративну процедуру» дискреційне повноваження - адміністративного повноваження, надане адміністративному органу законом, обирати один із можливих варіантів рішення відповідно до закону та мети, з якою повноваження надано. Водночас норма пункту 2 частини восьмої статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» не передбачає альтернативних варіантів поведінки адміністративного органу.

Пункт 4 частини першої статті 296 ГПК України передбачає, що суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження виявилося, що Верховний Суд у своїй постанові викладав висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі, або відступив від свого висновку щодо застосування норми права, наявність якого стала підставою для відкриття касаційного провадження, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку, коли Верховний Суд вважає за необхідне відступити від такого висновку).

Відповідно до частини другої статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об'єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Питання про передачу справи на розгляд палати може вирішуватися судом за власною ініціативою (частина перша статті 303 ГПК України).

Згідно зі частинами третьою, четвертою статті 303 ГПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати може бути вирішене до прийняття постанови судом касаційної інстанції. Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах першій-четвертій статті 302 цього Кодексу, або із обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 302 цього Кодексу.

З урахуванням наведеного, на підставі частини другої статті 302 ГПК України, справа № 921/481/24 підлягає передачі на розгляд об'єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 234, 235, 302, 303 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу № 921/481/24 за касаційною скаргою Чортківської міської ради на рішення Господарського суду Тернопільської області від 07.01.2025 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 02.06.2025 передати на розгляд об'єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Булгакова

Суддя Т. Малашенкова