ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" серпня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/1740/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

при секретарі судового засідання Христенко І.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за первісним позовом Харківської обласної ради, м.Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвол А", смт Бабаї
про та зустрічним позовом до про стягнення 370507,94 грн та зобов`язання вчинити певні дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвол А", смт Бабаї Харківської обласної ради, м.Харків зобов`язання вчинити певні дії
за участю представників:

позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) - Шевчук В.В. (самопредставництво);

відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) - Доценко Н.В. (адвокат, ордер ВІ № 1310714 від 18.06.2025).

ВСТАНОВИВ:

20.05.2025 року до Господарського суду Харківської області надійшла позовна заява Харківської обласної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвол А", в якій просить суд:

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвол А» звільнити частину покрівлі площею 33,0 м.кв. будівлі літ. «А-2», розташованої по вул. Сумській, 37 у м. Харків, що знаходиться на балансі Комунального закладу «Харківський обласний палац дитячої та юнацької творчості», та зобов`язати повернути зазначене майно Харківській обласній раді за актом приймання-передачі.

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвол А» заборгованість з орендної плати за договором оренди комунального майна від 04.03.2019 року № 366 Н на загальну суму 370507,94 грн, з яких: 90847,52 грн - заборгованість з орендної плати; 279660,42 грн - неустойка на користь Позивача до обласного бюджету (р/р UA0020649 в Казначействі України (ЕАП), отримувач коштів - ГУК Харківської області, Харківська МТГ, код ЄДРПОУ - 37874947, код класифікації бюджету - 22080400).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.05.2025 року відкрито провадження у справі №922/1740/25 в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.06.2025 року.

09.06.2025 року судом зроблено телефонограму Товариству з обмеженою відповідальністю "Інвол А", якою повідомлено про розгляд справи та можливість ознайомитись з матеріалами справи. Телефонограма прийнята засновником ТОВ "Інвол А" Деркач Н.А.

12.06.2025 року представник відповідача надав до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (вх.№13929).

20.06.2025 року представник відповідача надав до суду заяву про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції (вх.№14637).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.06.2025 року задоволено заяву представника відповідача про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції.

24.06.2025 року до суду надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвол А" (вх.№14849), в якій просить суд зобов`язати Харківську обласну раду звільнити від орендної плати Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНВОЛ А» згідно з договором оренди комунального майна №366 Н від 04.03.2019 до часу припинення воєнного стану.

Протокольною ухвалою суду від 24.06.2025 року відкладено підготовче засідання на 15.07.2025 року.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.06.2025 року зустрічну позовну заяву залишено без руху.

03.07.2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвол А" надало до суду заяву про усунення недоліків (вх.№15619).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 08.07.2025 року прийнято зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНВОЛ А» до розгляду та об`єднано в одне провадження із первісним позовом у справі №922/1740/25. Постановлено розгляд зустрічного позову здійснювати за правилами загального позовного провадження разом з первісним позовом.

Протокольною ухвалою суду від 15.07.2025 року продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 12.08.2025 року.

16.07.2025 року представник відповідача за зустрічним позовом надав до суду відзив на позовну заяву (вх.№16617), в якому заперечував проти задоволення зустрічного позову.

Обґрунтовуючи свої заперечення, заявник зазначає, що позивач за зустрічним позовом не надав індивідуального сертифіката Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини саме у межах договору, а лише посилання на загальний лист ТПП України від 28.02.2022, у якому підтверджуються форс-мажорні обставини в контексті військової агресії РФ. Проте такий лист є інформаційним повідомленням загального характеру, не має індивідуальної дії та не засвідчує неможливість виконання зобов`язань саме Товариством за конкретним договором оренди. Крім того, позивач не надав жодного належного та допустимого доказу того, що саме частина покрівлі площею 33 м2, яка є об`єктом оренди за договором, була зруйнована або стала непридатною для використання.

Крім того, Харківська обласна рада звертає увагу, що посилання зустрічного позивача на те, що обладнання було демонтовано комунальними службами, саме по собі не є належним доказом припинення дії договору оренди або втрати можливості користування орендованим майном. Позивачем не надано до суду жодного доказу демонтажу обладнання. На момент подання зустрічної позовної заяви жодного акта приймання-передачі не складено, відповідного повідомлення Орендодавцю не надіслано, звернення про повернення орендованої площі не надходило. Наведене свідчить про те, що Орендар фактично не припинив користування орендованим майном, або принаймні сам не вважав договір припиненим, що підтверджується його бездіяльністю щодо повернення об`єкта оренди у встановленому порядку.

Щодо застосування Постанови КМУ № 634, чинної на відповідний період, Харківська обласна рада зазначає, що об`єкт оренди у даній справі є комунальним майном, що належить територіальним громадам сіл, селищ, міст Харківської області, а отже, зазначена норма Постанови № 634 не може бути застосована, оскільки вона чітко стосується лише державного майна.

Протокольною ухвалою суду від 12.08.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.08.2025 року.

19.08.2025 року представник відповідача за первісним позовом надав до суду додаткові пояснення (вх.№19044), в яких зазначає, що 27.05.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану» №634, відповідно до пп. 2 п. 1 (редакція станом на період нарахування орендної плати) на період воєнного стану, але у будь-якому разі не довше ніж до 30 вересня 2022, за договорами оренди державного майна, чинними станом на 24 лютого 2022 або укладеними після цієї дати за результатами аукціонів, що відбулися 24 лютого 2022 або раніше, звільняються від орендної плати орендарі, які використовують майно, розміщене: на територіях Київської, Чернігівської, Сумської, Харківської, Запорізької, Миколаївської областей і м. Києва (крім адміністративно-територіальних одиниць на визначених територіях).

Відповідач за первісним позовом також посилається на абз. 4 підп. 4 п. 1 Постанови №634, відповідно до якого орендарям на територіях, визначених у підпунктах 2 і 3 цього пункту, орендна плата нараховується у розмірі 50 відсотків розміру орендної плати, встановленої договором оренди (з урахуванням її індексації) після 30 вересня 2022 і 30 травня 2022 відповідно і до закінчення строку, визначеного в абзаці першому цього підпункту. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.12.2025 року № 376 (зі змінами) на території Харківської міської територіальної громади бойові дії тривали з 24.02.2022 по 15.09.2022, в переліку територій можливих бойових дій - Харківська міська територіальна громада перебуває з 15.09.2022 року.

Таким чином, на думку первісного відповідача, позивачем, за первісним позовом неправомірно було нараховано орендну плату у розмірі 100 %, оскільки ТОВ "Інвол-А" знаходиться на території Харківської області, на території можливих бойових дій, коли таке нарахування є вочевидь несправедливим у порівнянні з іншими орендарями, які розташовані в інших регіонах України, однак до яких протягом 2023 застосовувалась відповідна пільга.

Крім того, ТОВ "Інвол-А" зауважує, що відповідно до ч. 6 ст. 762 Цивільного кодексу України наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.

Протокольною ухвалою суду від 19.08.2025 року відкладено розгляд справи по суті на 26.08.2025 року.

У судовому засіданні 26.08.2025 року представник Харківської обласної ради підтримав первісні позовні вимоги, просив первісний позов задовольнити. Проти задоволення зустрічного позову заперечував.

Представник ТОВ "Інвол-А" в судовому засіданні 26.08.2025 року проти первісного позову заперечував та просив у його задоволенні відмовити. При цьому наполягав на задоволенні зустрічного позову.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, заслухавши представників сторін, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Щодо первісного позову.

04.03.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Інвол А» (далі - відповідач/орендар) та Харківською обласною радою (далі - позивач/орендодавець) був укладений договір оренди № 366 Н комунального майна, а саме, частини покрівлі площею 33,0 м.кв. будівлі літ. «А-2», розташованої по вул.Сумській, 37 у м. Харків (далі - Майно), що знаходиться на балансі Комунального закладу «Харківський обласний палац дитячої та юнацької творчості» (далі - Балансоутримувач) (додаток № 1). Цільове призначення Майна - для розміщення зовнішньої реклами.

03.11.2022 року Господарський суд міста Києва ухвалив рішення у справі №922/3354/21, яким задовольнив позов ТОВ «Інвол А» до обласної ради про внесення змін до кількох договорів, зокрема до Договору № 366Н. Визнав укладеним з дати набрання рішенням законної сили Договір про внесення змін № 1 до Договору оренди комунального майна № 366Н від 04.03.2019 (далі - Договір або Договір №366Н). Рішення набрало законної сили 14.12.2022 року.

Відповідно до п.3.1. Розділу І Договору "Змінювані умови договору" орендодавець/Балансоутримувач - Харківська обласна рада (24283333; м. Харків, вул.Сумська, 64).

Орендар - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвол А» (42583345; Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. 1-го Травня, 122) (п.3.2. Умов).

Адреса електронної пошти Орендаря, на яку надсилаються офіційні повідомленням за цим договором - (п.3.3. Умов).

Відповідно до п.4.1. Умов Інформація про об`єкт оренди - нерухоме майно Частина покрівлі площею 33,0 м2 будівлі, літ. «А-2», за адресою: м. Харків, вул.Сумська, 37, що знаходиться на балансі Комунального закладу «Харківський обласний палац дитячої та юнацької творчості».

Цільове призначення Майна - Розміщення зовнішньої реклами на будівлях і спорудах (пп.7, 7.1. Умов).

Місячна орендна плата, визначена на підставі Методики (далі - Методика) сума гривень без податку на додану вартість 4406,63 (чотири тисячі чотириста шість тисяч 63 коп.) дата визначення ринкової вартості майна 21 січня 2019 року, що є датою визначення орендної плати за базовий місяць оренди (п.9.1. Умов).

Співвідношення розподілу орендної плати станом на дату укладення договору Балансоутримувачу 30% суми орендної плати, Обласному бюджету 70 % відсотків суми орендної плати (п.16 Умов).

Згідно з підп. 12.1. п. 12 Розділу І Договору «Незмінювані умови договору (далі - Умови)» строк його дії встановлювався у 5 років, з 04.03.2019 по 03.03.2024.

Відповідно до п. 2.1. ст. 2 Розділу ІІ Договору «Незмінювані умови договору» строкове платне користування Майном почалося в день підписання акту приймання-передачі Майна, з 04 березня 2019 року.

Відповідно до п.3.1. Договору орендна плата становить суму, визначену у пункті 9 Умов. Нарахування податку на додану вартість на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством.

Згідно з п.3.3. Договору орендар сплачує орендну плату до обласного бюджету та Балансоутримувачу у співвідношенні, визначеному у пункті 16 Умов щомісяця:

до 15 числа, що настає за поточним місяцем оренди.

Орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, стягується Харківською обласною радою (в частині, належній обласному бюджету) та/або Орендодавцем/Балансоутримувачем (в частині, належній Балансоутримувачу). Харківська обласна рада і Балансоутримувач можуть за домовленістю звернутися із позовом про стягнення орендної плати та інших платежів за цим договором, за якими у Орендаря є заборгованість, в інтересах відповідної сторони цього договору. Сторона, в інтересах якої подається позов, може компенсувати іншій стороні судові і інші витрати, пов`язані з поданням позову (п.3.8. Договору).

Припинення договору оренди не звільняє Орендаря від обов`язку сплатити заборгованість за орендною платою, якщо така виникла, у повному обсязі, ураховуючи пеню та неустойку (за наявності) (п.3.11 Договору).

Відповідно до п.4.1. Договору у разі припинення договору Орендар зобов`язаний:

звільнити протягом трьох робочих днів орендоване Майно від належних Орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого Майна в тому стані, в якому Майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, а якщо Орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або проведено капітальний ремонт, - то разом із такими поліпшеннями/капітальним ремонтом;

сплатити орендну плату, нараховану до дати, що передує даті повернення Майна з оренди, пеню (за наявності), сплатити Балансоутримувачу платежі за договором про відшкодування витрат Балансоутримувача на утримання орендованого Майна та надання комунальних послуг Орендарю, нараховану до дати, що передує даті повернення Майна з оренди;

відшкодувати Балансоутримувачу збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого Майна з вини Орендаря (і в межах сум, що перевищують суму страхового відшкодування, якщо воно поширюється на випадки погіршення стану або втрати орендованого Майна), або в разі демонтажу чи іншого вилучення невід`ємних поліпшень/капітального ремонту.

Пунктом 4.2. Договору встановлено, що протягом трьох робочих днів з моменту припинення цього договору Балансоутримувач зобов`язаний оглянути Майно і зафіксувати його поточний стан, а також стан розрахунків за цим договором і за договором про відшкодування витрат Балансоутримувача на утримання орендованого Майна та надання комунальних послуг Орендарю в акті повернення з оренди орендованого Майна.

Балансоутримувач складає акт повернення з оренди орендованого Майна у трьох оригінальних примірниках і надає підписані Балансоутримувачем примірники Орендарю.

Орендар зобов`язаний:

підписати три примірники акта повернення з оренди орендованого Майна не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з моменту їх отримання від Балансоутримувача і одночасно повернути Балансоутримувачу два примірники підписаних Орендарем актів разом із ключами від об`єкта оренди (у разі, коли доступ до об`єкта оренди забезпечується ключами);

звільнити Майно одночасно із поверненням підписаних Орендарем актів.

Не пізніше ніж на четвертий робочий день після припинення договору Балансоутримувач зобов`язаний надати Харківській обласній раді примірник підписаного акта повернення з оренди орендованого Майна або письмово повідомити про відмову Орендаря від підписання акта та/або створення перешкод Орендарем у доступі до орендованого Майна з метою його огляду, та/або про неповернення підписаних Орендарем примірників акта.

Відповідно до п.4.3. Договору майно вважається повернутим з оренди з моменту підписання Балансоутримувачем та Орендарем акта повернення з оренди орендованого Майна.

Якщо Орендар не повертає Майно після отримання від Балансоутримувача примірників акта повернення з оренди орендованого Майна, Орендар сплачує до обласного бюджету неустойку у розмірі подвійної орендної плати за кожний день користування Майном після дати припинення цього договору (п.4.4 Договору).

Як зазначає позивач в позовній заяві, після набрання судовим рішенням законної сили платежі за Договором відповідач не поновив.

29.08.2023 року обласна рада отримала від орендаря лист (вх. № 5160/01-37) з проханням надати акт звіряння взаєморозрахунків за низкою догорів, у тому числі по договору № 366Н.

07.09.2023 року обласна рада надіслала Товариству відповідь з Актом звіряння розрахунків (вих. № 01-37/2069). Згідно з наведеним Актом відповідач не сплачував орендні платежі вже 17 місяців поспіль, починаючи з березня 2022 року. Станом на 31.08.2023 загальна сума боргу склала 80830,39 грн. Зазначений лист був направлений відповідачу на адресу його електронної пошти . За даними поштового сервісу ukr.net лист відповідачу був доставлений.

Одночасно цей лист був направлений поштою цінним відправленням на юридичну адресу відповідача - вул. Виноградна, буд. 33, смт Бабаї Харківського району Харківської області, 62403 (накладна 415) та на адресу знаходження Майна - вул. Сумська, 37, м. Харків 61002 (накладна 407), проте обидва відправлення були повернуті позивачу через закінчення строків зберігання, у зв`язку з неотриманням листа відповідачем.

Згідно з підп. 12.7.1. п. 12.7. ст. 12 Розділу ІІ Договору якщо Орендар допустив прострочення сплати орендної плати на строк більше трьох місяців або сумарна заборгованість з орендної плати більша, ніж плата за три місяця, Договір може бути достроково припиненим на вимогу Орендодавця або Харківської обласної ради.

Пунктом 12.8. ст. 12 Розділу ІІ Договору, з-поміж іншого визначено, що:

«Про наявність однієї з підстав для дострокового припинення договору з ініціативи Орендодавця, передбачених пунктом 12.7 цього договору, Орендодавець або Балансоутримувач повідомляє Орендареві та іншій стороні договору листом. У листі повинен міститись опис порушення і вимогу про його усунення в строк не менш як 15 та не більш як 30 робочих днів з дати реєстрації листа (у строк п`яти робочих днів, якщо порушення стосується прострочення сплати орендної плати або перешкоджання у здійсненні Орендодавцем або Балансоутримувачем контролю за використанням Майна). Лист пересилається на адресу електронної пошти Орендаря і поштовим відправленням із повідомленням про вручення і описом вкладення за адресою місцезнаходження Орендаря, а також за адресою орендованого Майна.

Якщо протягом встановленого у приписі часу Орендар не усунув порушення, Орендодавець надсилає Орендарю лист, у якому повідомляє Орендареві про дострокове припинення договору на вимогу Орендодавця. У листі зазначається підстава припинення договору, посилання на вимогу про усунення порушення, а також посилання на обставини, які свідчать про те, що порушення триває після закінчення строку, відведеного для його усунення.

Договір вважається припиненим на п`ятий робочий день після надіслання Орендодавцем або Балансоутримувачем Орендарю листа про дострокове припинення цього договору. Орендодавець надсилає Орендарю лист про дострокове припинення цього договору електронною поштою, а також поштовим відправленням із повідомленням про вручення і описом вкладення за адресою місцезнаходження Орендаря, а також за адресою орендованого Майна. Дата дострокового припинення цього договору на вимогу Орендодавця встановлюється на підставі штемпеля поштового відділення на поштовому відправленні Орендодавця».

Позивач 26.09.2023 року направив на адресу електронної пошти відповідача Повідомлення про дострокове припинення Договору (вих. № 01-37/2224). За даними поштового сервісу ukr.net лист відповідачу був доставлений. Повідомлення також було направлено на юридичну адресу Товариства поштою цінним відправленням (накладна № 339), а також на адресу контактної особи Наталії Деркач (накладна № 347). Обидва відправлення, як і у випадку з Актом звіряння від 07.09.2023, були повернуті позивачу через закінчення строку зберігання, у зв`язку з неотриманням їх адресатами.

Як вже зазначалось, відповідно до абз. 1, 2 п. 4.1., п. 4.3. ст. 4 та ст. 12 Розділу ІІ Договору у разі припинення Договору Орендар зобов`язаний звільнити протягом трьох робочих днів орендоване Майно і повернути його за актом повернення Майна (далі - Акт), а також сплатити орендну плату, пеню (за наявності) та відшкодувати витрати Балансоутримувача по утриманню Майна, нараховані до дати, що передує даті повернення Майна з оренди. Майно вважається повернутим з оренди з моменту підписання Акта Балансоутримувачем та Орендарем.

06.10.2023 року, на виконання наведених приписів Договору, обласна рада повідомила Балансоутримувача про розірвання Договору (вих. № 01-37/2327) та запропонувала здійснити дії, передбачені пунктом 4.2. Договору.

Проте, листом від 05.12.2023 року № 352/01-20 Балансоутримувач повідомив обласну раду про те, що акти повернення з оренди нерухомого майна, які були направлені за юридичною адресою Відповідача, 4 грудня 2023 року повернулися без вручення. У доповнення до зазначеного, листом від 11.10.2024 року № 01-20/290 Балансоутримувач надіслав обласній раді ксерокопії поштового конверта, довідок про повернення рекомендованого листа, а також копії актів повернення, які були раніше направлені Відповідачу.

Згідно з пунктом 11.4 Договору стягнення заборгованості з орендної плати, пені та неустойки, передбачених цим договором, може здійснюватися на підставі рішення суду.

Згідно з абзацом третім п. 12.8 Договір вважається припиненим на п`ятий робочий день після надіслання Орендодавцем або Балансоутримувачем Орендарю листа про дострокове припинення цього договору.

Ураховуючи вищевикладене, Позивач вважає Договір достроково припиненими на вимогу Орендодавця 03.10.2023 року.

Позивач вважає, що відповідачем порушені умови договору, отже, наявні достатні правові підстави заявити вимоги про стягнення з відповідача до обласного бюджету неустойки - 279660,42 грн та зобов`язати боржника звільнити частину покрівлі.

Отже, за твердженнями позивача, станом на 30.04.2025 заборгованість відповідача з орендної плати перед обласним бюджетом складає 90847,52 грн та неустойка складає 279 660,42 грн.

Такі обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку.

У свою чергу, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвол А» звернулось до суду із зустрічним позовом у даній справі до Харківської обласної ради, в якому зазначає наступне.

Між ТОВ «Інвол А» та Харківською обласною радою був укладений договір оренди: № 366-Н від 04.03.2019 частини покрівлі площею 33,0 кв.м.

Орендована площа використовувалась ТОВ для розміщення та експлуатації власних конструкцій зовнішньої реклами.

Зустрічний позивач зазначає, що враховуючи те, що на території Харкова та Харківської області відбуваються військові дії, господарська діяльність замовників розміщення реклами припинена. Відсутній рекламний контент та споживачі реклами. Працівники ТОВ евакуйовані в інші регіони України.

ТОВ «Інвол А» стверджує, що 01.03.2022 року внаслідок ракетного удару по площі Свободи в м.Харкові було зруйновано Харківську обласну державну адміністрацію та пошкоджено будівлі, які знаходились поруч, зокрема, будівлю Комунального закладу «Харківський обласний палац дитячої та юнацької творчості», розташованої за адресою м. Харків, вул.Сумська, 37, на орендованій частині покрівлі зазначеної будівлі було розміщено обладнання для реклами, яке належало ТОВ. Станом на 23.05.2022 року майно було демонтовано комунальними службами Харківської міської ради, про що на адресу Комунального закладу «Харківський обласний Палац дитячої та юнацької творчості» було направлено лист за вих.№23/05-22 від 23.05.2022. При цьому ТОВ «Інвол А» зазначає, що інформація про демонтування буде надано додатково, після отримання відповіді на адвокатський запит.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, зустрічний позивач посилається на ч. 6 ст. 762 ЦК України, якою унормовано, що наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.

Крім того, звертає увагу, що Пунктом 1291 постанови Кабінету Міністрів України №483 від 03.06.2020 року «Деякі питання оренди державного та комунального майна» передбачено, що якщо у зв`язку із змінами у соціально-економічному становищі в країні або в окремих її регіонах внаслідок економічної кризи, стихійного лиха, запровадження карантинних обмежень або інших подій, які можуть негативно вплинути на здатність орендарів продовжувати сплачувати орендну плату за укладеними договорами оренди, Кабінет Міністрів України або представницький орган місцевого самоврядування ухвалили рішення про надання орендних знижок, звільнень від сплати орендної плати за договорами оренди певного майна або за договорами оренди майна, яке використовується за певними цільовими призначеннями, визначеними у такому рішенні, то підставою для застосування таких звільнень або знижок є наказ орендодавця, прийнятий на підставі звернення орендаря, на якого вони поширюються, крім випадків, коли у рішенні Кабінету Міністрів України або представницького органу місцевого самоврядування зазначається про те, що знижки або звільнення застосовуються без окремого рішення орендодавця. Орендні знижки або звільнення у таких випадках надаються з дати, визначеної у рішенні Кабінету Міністрів України (рішенні представницького органу місцевого самоврядування), або якщо у відповідному рішенні дата початку застосування знижки або звільнення не визначена, - то з дати, визначеної у наказі орендодавця. Припинення застосування знижки або звільнення відбувається з дати, визначеної у рішенні Кабінету Міністрів України (рішенні представницького органу місцевого самоврядування) або в наказі орендодавця. Зміни до договору оренди про початок або припинення застосування знижки або звільнення у такому випадку не вносяться.

Відповідно до підп. 1 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України №634 від 27.05.2022 року (зі змінами) орендарям державного та комунального майна, розташованого на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України, які включені до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (далі - визначені території), не нараховується орендна плата за період з 1 числа місяця, в якому було визначено щодо відповідних територій дату початку бойових дій або тимчасової окупації, по 1 число місяця, що настає через три місяці після дати завершення бойових дій або тимчасової окупації, що визначаються відповідно до зазначеного переліку.

ТОВ «Інвол А» зазначає, що відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією затвердженого Наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 28.12.2025 року № 376 (зі змінами) на території Харківської міської територіальної громади бойові дії тривали з 24.02.2022 по 15.09.2022, в переліку територій можливих бойових дій - Харківська міська територіальна громада перебуває з 15.09.2022 року.

Відповідно до п. 2 постанови Кабінету Міністрів України №634 від 27.05.2022 року (зі змінами) на період воєнного стану, але у будь-якому разі не довше ніж до 30 вересня 2022, за договорами оренди державного майна, чинними станом на 24 лютого 2022 або укладеними після цієї дати за результатами аукціонів, що відбулися 24 лютого 2022 або раніше, звільняються від орендної плати орендарі, які використовують майно, розміщене: на територіях Київської, Чернігівської, Сумської, Харківської, Запорізької, Миколаївської областей і м. Києва (крім адміністративно-територіальних одиниць на визначених територіях).

З урахуванням викладеного, ТОВ «Інвол А» просить суд зобов`язати Харківську обласну раду звільнити від орендної плати Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНВОЛ А» згідно договору оренди комунального майна №366 Н від 04.03.2019 до часу припинення воєнного стану.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Щодо первісного позову.

У відповідності до ст.11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають з дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Зокрема, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Згідно з ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч.1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Приписами ч. 1 ст.762 ЦК України встановлено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Оскільки орендоване майно є комунальною власністю, до спірних правовідносин застосовуються положення Закону України «Про оренду державного та комунального майна», який є спеціальним законодавчим актом у сфері регулювання відносин, пов`язаних з передачею державного та комунального майна в оренду.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором.

Згідно з чч. 3, 4 ст. 17 Закону України Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати. Якщо орендар отримав майно в оренду без проведення аукціону, відповідне коригування орендної плати на індекс інфляції здійснюється щомісячно. Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.

Згідно з ч. 3 ст. 18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі.

За змістом частини другої статті 5 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" порядок передачі в оренду державного та комунального майна, включаючи особливості передачі його в оренду визначається Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері реалізації майна (майнових прав, інших активів) або прав на нього на конкурентних засадах у формі аукціонів, у тому числі електронних аукціонів, та здійснює контроль за її реалізацією. Особливості передачі в оренду комунального майна, передбачені цим Законом, додатково можуть визначатися рішенням представницьких органів місцевого самоврядування з урахуванням вимог і обмежень, передбачених цим Законом, і встановленим порядком передачі майна в оренду.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією росії проти України в Україні введено воєнний стан. На даний час правовий режим воєнного стану не припинено (не скасовано).

Законом України від 01.04.2022 № 2181-IX (набрав чинності 13.04.2022, діє під час воєнного стану та протягом одного року з дня припинення чи скасування воєнного стану) розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про оренду державного та комунального майна" доповнено пунктом 6-1, за змістом якого під час дії воєнного стану Кабінет Міністрів України може встановити інші правила передачі в оренду державного та комунального майна, ніж ті, що передбачені цим Законом, щодо, зокрема, можливості застосування пільгової орендної плати на строк, що не перевищує шість місяців, для орендарів, які беруть участь в аукціоні з оренди державного майна з метою переміщення виробництв, активів і потужностей для здійснення господарської діяльності, розміщених на території, визначеній Кабінетом Міністрів України, а також механізму підтвердження права на застосування пільгової орендної плати.

У пункті 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634 "Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану" установлено, що:

на період воєнного стану і протягом трьох місяців після його припинення чи скасування, але у будь-якому разі до 31 грудня 2022 року, за договорами оренди державного і комунального майна, чинними станом на 24 лютого 2022 року або укладеними після цієї дати за результатами аукціонів, що відбулися 24 лютого 2022 року або раніше, звільняються від орендної плати орендарі державного і комунального майна:

фізичні особи та фізичні особи-підприємці, які були призвані або прийняті на військову службу після оголошення воєнного стану;

які використовують майно, розташоване в адміністративно-територіальних одиницях, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану (Донецька область; Запорізька область в межах Бердянського, Василівського, Мелітопольського, Пологівського районів; Луганська область; Миколаївська область в межах Баштанського, Вознесенського районів (крім селищ міського типу Доманівка, Братське, м. Южноукраїнська), Миколаївського району (крім м. Миколаєва); Харківська область в межах Богодухівського району (крім мм. Валків, Богодухова, смтКраснокутськ), Ізюмського району, Куп`янського і Харківського районів (крім м.Мерефи, смт Нова Водолага, м. Харкова), Чугуївського району (крім м. Змієва); Херсонська область; Автономна Республіка Крим; м. Севастополь) (далі - визначені території);

звільнення або перерахунок орендної плати відповідно до цього пункту здійснюється без окремого рішення орендодавця.

Отже, згідно із наведеною нормою, обов`язковою умовою для звільнення орендарів від орендної плати за користування державним і комунальним майном є його розташування в адміністративно-територіальних одиницях, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану.

При цьому, текстуальний вираз норми на період воєнного стану і протягом трьох місяців після його припинення чи скасування, але у будь-якому разі до 31 грудня 2022 року, означає встановлення присічного строку її дії саме до 31.12.2022 незалежно від інших наведених раніше подій або дій (припинення чи скасування воєнного стану).

Про те, що починаючи з 01.01.2023 орендарям, визначеним підпунктом 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634, орендна плата нараховується у розмірі 100 % без урахування знижки, також роз`яснено у листі Міністерства економіки України від 14.03.2023 № 3211-07/11185-09.

Тобто, підпунктом 1 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634 встановлено норму про звільнення від орендної плати, яка діє: 1) за колом осіб для орендарів державного та комунального майна; 2) у просторі на території адміністративно-територіальних одиниць, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану; 3) у часі з присічним строком (межею існування суб`єктивного права) до 31.12.2022.

При цьому суд звертає увагу, що на момент прийняття Кабінетом Міністрів України постанови №634 від 27.05.2022 діяв наказ Міністерства юстиції України від 01.04.2022 №1307/5 "Про затвердження Переліку адміністративно-територіальних одиниць, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України, в умовах воєнного стану", згідно з яким, до переліку адміністративно-територіальних одиниць, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України, в умовах воєнного стану, включено Харківську область, в тому числі Богодухівський район (крім міст Валки, Богодухів, смтКраснокутськ); Ізюмський район; Куп`янський район; Харківський район (крім міста Мерефа, смт Нова Водолага, міста Харків); Чугуївський район (крім міста Зміїв).

Зазначений наказ прийнято на виконання постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану" №209 від 06.03.2022.

Наказ Міністерства юстиції України від 01.04.2022 №1307/5 "Про затвердження Переліку адміністративно-територіальних одиниць, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України, в умовах воєнного стану" втратив чинність на підставі Наказу Міністерства юстиції України №5840/5 від 27.12.2022, який набрав чинності 13.01.2023.

Відповідно до підп. 1 п. 1-2 постанови Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 №209 "Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану" (в редакції, чинній станом на січень 2023 року) установлено, що протягом дії воєнного стану припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в межах адміністративно-територіальних одиниць, що належать до територій, на яких ведуться активні бойові дії або тимчасово окупованих, інформація про які міститься в переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій.

Надалі, на підставі постанови Кабінету Міністрів України №469 від 09.05.2023 підп. 1 п. 1-2 постанови Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 №209 викладено в такій редакції "припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в межах адміністративно-територіальних одиниць, що належать до територій активних бойових дій (крім територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих Російською Федерацією територій, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, для яких не визначена дата завершення бойових дій або тимчасової окупації".

Як вбачається з матеріалів справи, об`єкт оренди - нерухоме майно розташоване у м. Харків та що належить територіальним громадам сіл, селищ, міст Харківської області.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться бойові дії.

Суд зазначає, що розділ 1 Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, із назвою "Території, на яких ведуться (велися) бойові дії" містить, зокрема, підрозділи із назвами "1. Території можливих бойових дій" та "2. Території активних бойових дій". За змістом розділу 1 цього Переліку як території можливих бойових дій, так і території активних бойових дій охоплюються поняттям "Території, на яких ведуться (велися) бойові дії".

Відповідно до підрозділу "1. Території можливих бойових дій" розділу 1 Переліку від 22.12.2022 № 309 Харківська міська територіальна громада належала до територій можливих бойових дій із зазначенням дати виникнення можливості бойових дій з 15.09.2022 та за відсутності дати припинення можливості бойових дій.

Водночас у підрозділі "2. Території активних бойових дій" розділу 1 Переліку від 22.12.2022 № 309 зазначено щодо Харківської міської територіальної громади дату початку бойових дій - 24.02.2022, дату завершення бойових дій - 15.09.2022, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси.

Крім того, у редакції Постанови № 634, чинної на відповідний період, пункт 2 постанови визначає, що на період воєнного стану, але у будь-якому разі не довше ніж до 30 вересня 2022 року, за договорами оренди державного майна, чинними станом на 24 лютого 2022 року або укладеними після цієї дати за результатами аукціонів, що відбулися 24 лютого 2022 року або раніше, звільняються від орендної плати орендарі, які використовують майно, розміщене на територіях Київської, Чернігівської, Сумської, Харківської, Запорізької, Миколаївської областей і м. Києва (крім адміністративно-територіальних одиниць на визначених територіях).

Проте, суд зауважує, що об`єкт оренди у даній справі є комунальним майном, що належить територіальним громадам сіл, селищ, міст Харківської області, а отже, зазначена норма Постанови № 634 не може бути застосована, оскільки вона чітко стосується лише державного майна.

На підставі викладеного, беручи до уваги, що територія, на якій розташоване орендоване майно, з 24.02.2022 по 15.09.2022 була віднесена до територій активних бойових дій, а з 15.09.2022 та за відсутності дати припинення була віднесена до територій можливих бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, згідно з приписами постанови Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 №209, наказу Міністерства юстиції України від 01.04.2022 №1307/5, на такій території не припинено доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, відповідно, суд дійшов висновку, що на спірні правовідносини дія підп. 1 пункту 1 Постанови №634 не розповсюджується.

Таким чином, відповідно до пункту 1 Постанови № 634 у редакції, чинній у відповідний період, зазначена норма передбачала звільнення від орендної плати на період воєнного стану і протягом трьох місяців після його припинення чи скасування, але в будь-якому разі не довше ніж до 31 грудня 2022 року. Таке звільнення стосується договорів оренди державного і комунального майна, що були чинні станом на 24 лютого 2022 року або укладені після цієї дати за результатами аукціонів, які відбулися 24 лютого 2022 року або раніше. Проте, дана пільга надається лише орендарям, які використовують майно, розташоване в адміністративно-територіальних одиницях, де було припинено доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України. У частині Харківської області така умова стосується лише окремих районів і прямо не поширюється на м. Харків, що зазначено в переліку винятків («крім м. Харкова»).

Місто Харків визначено законодавством територією, на якій не припинено доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції.

У тому числі, порядок визначення таких територій передбачено постановами КМУ, які за своєю юридичною силою не нижчі, ніж постанова КМУ №634.

У зустрічній позовній заяві ТОВ "Інвол А" посилається на Постанову Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634 (із змінами).

З цього приводу суд зазначає, що Постановою Кабінету Міністрів України від 07.05.2024 №512, яка набрала чинності 08.05.2024, внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634 "Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану".

Зокрема, доповнено пункт 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634 підпунктом 1-1, згідно з яким орендарям державного та комунального майна, розташованого на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси або на тимчасово окупованих російською федерацією територіях України, які включені до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (далі - визначені території), не нараховується орендна плата за період з 1 числа місяця, в якому було визначено щодо відповідних територій дату початку бойових дій або тимчасової окупації, по 1 число місяця, що настає через три місяці після дати завершення бойових дій або тимчасової окупації, що визначаються відповідно до зазначеного переліку.

При цьому, пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 27 травня 2022 р. №634" від 07.05.2024 №512 установлено, що нарахування орендної плати орендарям, визначеним підпунктом 1-1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27 травня 2022 року №634 "Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану", здійснюється з урахуванням змін, затверджених цією постановою, починаючи з 1 січня 2024 року. Надмірно сплачена зазначеними орендарями орендна плата підлягає зарахуванню в рахунок майбутніх платежів.

Водночас, Харківська обласна рада заявляє вимоги про стягнення заборгованості з орендної плати за період до 01.01.2024 року, тобто до набрання чинності зазначеної постанови.

Відтак, суд доходить висновку, що відповідач не був звільнений від сплати орендних платежів до 01.01.2024.

Отже твердження ТОВ "Інвол А", що у період з 24.02.2022 останній був звільнений від орендної плати за користування нерухомим майном, оскільки в цей період тривав воєнний стан в Україні, є помилковим та таким, що не узгоджується з положеннями наведеного законодавства.

Втім докази вчасного та повного внесення відповідачем орендної плати в матеріалах справи відсутні.

Отже відповідач не виконав обов`язок зі сплати орендної плати на користь позивача.

Згідно з ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Частиною 1 статті 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Матеріалами справи підтверджується факт наявності у відповідача перед позивачем заборгованості з орендної плати за договором в розмірі 90847,52 грн.

Строк виконання відповідачем зобов`язань з оплати є таким, що настав.

Доказів сплати заборгованості з орендної плати відповідачем до суду не надано.

Перевіривши періоди нарахування та відповідні розрахунки позивача, суд дійшов висновку про їх арифметичну вірність та відповідність вимогам законодавства та умовам договору, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо стягнення заборгованості з орендної плати за в розмірі 90847,52 грн.

При цьому суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення відповідача від сплати орендної плати на підставі пункту 6 статті 762 Цивільного кодексу України.

ТОВ "Інвол А" не надало доказів об`єктивної неможливості використання орендованого майна., ТОВ "Інвол А" стверджує про неможливість використання орендованого майна, проте жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували «втрату» або об`єктивну неможливість використання орендованої частини покрівлі, таких як прямі прильоти, загоряння, затоплення не надано. Зазначені обставини, на які посилається ТОВ "Інвол А", зокрема, евакуація працівників чи відсутність рекламного контенту, не є прямим доказом унеможливлення використання саме об`єкта оренди. Твердження щодо нездійснення Товариством діяльності з 24.02.2022 як підстави для звільнення від сплати орендної плати не стосується суті спірних правовідносин. Нездійснення господарської діяльності не є підставою для звільнення від зобов`язань, які взяті стороною до виникнення обставин, що перешкоджають веденню господарської діяльності.

Відповідно до сталої практики Верховного Суду введення воєнного стану само по собі не є форс-мажором. Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили)- це конкретні події, що роблять виконання зобов`язання неможливим, незалежно від зусиль сторони, які вона могла б докласти.

Військова агресія, у тому числі введення воєнного стану, може бути форс-мажором, але лише у разі, якщо вона дійсно перешкоджає виконанню зобов`язання.

Наданий позивачем лист ТПП не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин (дане твердження узгоджується з правовими висновками Верховного Суду у постановах Касаційного господарського суду від 07.06.2023 у справі №906/540/22 та від 13.09.2023 у справі №910/7679/22).

ТОВ "Інвол А" не надало індивідуального сертифіката Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини саме у межах договору.

Суд також звертає увагу, що ТОВ "Інвол А" не надано жодного належного та допустимого доказу того, що саме частина покрівлі площею 33 м2, яка є об`єктом оренди за договором, була зруйнована або стала непридатною для використання. Посилання на загальне пошкодження будівлі внаслідок ракетного удару не підтверджує припинення можливості користування конкретною орендованою площею.

Також Товариством не надано до суду жодного доказу демонтажу обладнання, навіть якщо обладнання було демонтовано, це саме по собі не є належним доказом припинення дії договору оренди або втрати можливості користування орендованим майном.

Суд також враховує, що Товариство жодного разу не зверталось до Харківської обласної ради (орендаря) з питанням звільнення від орендної плати чи то з питанням повернення майна.

На час розгляду справи, жодного акта приймання-передачі не складено, відповідного повідомлення Орендодавцю не надіслано, звернення про повернення орендованої площі не направлено. Наведене свідчить про те, що Орендар фактично не припинив користування орендованим майном, або принаймні сам не вважав договір припиненим, що підтверджується його бездіяльністю щодо повернення об`єкта оренди у встановленому порядку.

Таким чином, посилання ТОВ "Інвол А" на пошкодження будівлі та демонтаж рекламного обладнання не є належним і достатнім доказом неможливості користування саме орендованою площею.

Щодо звільнення та повернення майна, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 41 Конституції України та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю та мирно володіти своїм майном; право приватної власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Згідно з статтями 317, 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, які він реалізує на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з ч.1 ст.785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Частиною 2 статті 24 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» визначено, що договір оренди може бути достроково припинений за рішенням суду та з інших підстав, передбачених цим Законом або договором.

Статтею 25 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» визначено, що у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди.

Як встановлено судом, договір був достроково припинений 03.10.2023 року на вимогу Позивача у порядку, передбаченому п.12.8 Договору, шляхом направлення на адресу Відповідача листа від 26.09.2023 вих.№01-37/2224.

Відповідно до абз. 1, 2 п. 4.1., п. 4.3. ст. 4 та ст. 12 Розділу ІІ Договору у разі припинення Договору Орендар зобов`язаний звільнити протягом трьох робочих днів орендоване Майно і повернути його за актом повернення Майна (далі - Акт), а також сплатити орендну плату, пеню (за наявності) та відшкодувати витрати Балансоутримувача по утриманню Майна, нараховані до дати, що передує даті повернення Майна з оренди. Майно вважається повернутим з оренди з моменту підписання Акта Балансоутримувачем та Орендарем.

У зв`язку з достроковим припиненням договору оренди комунального майна №366 Н від 04.03.2019 року правові підстави для зайняття відповідачем орендованого приміщення відсутні.

Враховуючи викладене, у зв`язку із достроковим припиненням договору оренди комунального майна № 366 Н від 04.03.2019 року за рішенням орендодавця, суд вважає позовні вимоги щодо зобов`язання ТОВ «Інвол А» звільнити частину покрівлі площею 33,0 м.кв. будівлі літ. «А-2», розташованої по вул. Сумській, 37 у м. Харків, що знаходиться на балансі Комунального закладу «Харківський обласний палац дитячої та юнацької творчості», та зобов`язати повернути зазначене майно Харківській обласній раді за актом приймання-передачі, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення неустойки в порядку п. 4.4. договору в розмірі 279660,42 грн, суд виходить з наступного.

Як вже зазначалось судом, відповідно до абз. 1, 2 п. 4.1., п. 4.3. ст. 4 та ст. 12 Розділу ІІ Договору у разі припинення Договору Орендар зобов`язаний звільнити протягом трьох робочих днів орендоване Майно і повернути його за актом повернення Майна (далі - Акт), а також сплатити орендну плату, пеню (за наявності) та відшкодувати витрати Балансоутримувача по утриманню Майна, нараховані до дати, що передує даті повернення Майна з оренди. Майно вважається повернутим з оренди з моменту підписання Акта Балансоутримувачем та Орендарем.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 06.10.2023 року, на виконання наведених приписів Договору, обласна рада повідомила Балансоутримувача про розірвання Договору (вих. № 01-37/2327) та запропонувала здійснити дії, передбачені пунктом 4.2. Договору.

Листом від 05.12.2023 року № 352/01-20 Балансоутримувач повідомив обласну раду про те, що акти повернення з оренди нерухомого майна, які були направлені за юридичною адресою Відповідача, 04.12.2023 року повернулися без вручення. У доповнення до зазначеного, листом від 11.10.2024 року № 01-20/290 Балансоутримувач надіслав обласній раді ксерокопії поштового конверта, довідок про повернення рекомендованого листа, а також копії актів повернення, які були раніше направлені Відповідач.

Згідно з п. 4.4. Договору якщо Орендар не повертає майно після отримання від Балансоутримувача примірників акта повернення з оренди орендованого майна, Орендар сплачує до обласного бюджету неустойку у розмірі подвійної орендної плати за кожний день користування майном після дати припинення цього договору.

Згідно з пунктом 11.4 Договору стягнення заборгованості з орендної плати, пені та неустойки, передбачених цим договором, може здійснюватися на підставі рішення суду.

Неустойка нарахована за період з 04.10.2023 по 30.04.2025 у розмірі 279660,42грн.

Частиною 2 статті 785 ЦК України передбачено, що якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення.

Неустойка за частиною другою статті 785 ЦК України має спеціальний правовий режим, який обумовлений тим, що зобов`язання наймача (орендаря) з повернення об`єкта оренди є майновим і виникає після закінчення дії Договору. Наймодавець (орендодавець) у цьому випадку позбавлений можливості застосовувати щодо недобросовісного наймача інші ефективні засоби впливу задля виконання відповідного зобов`язання, окрім як використання права на стягнення неустойки в розмірі подвійної плати за користування орендованим майном.

Узагальнюючи наведені висновки стосовно наслідків припинення Договору у разі, якщо орендар не повертає майно після припинення строку дії Договору, зокрема у вигляді подальшого неправомірного користування майном, та права орендодавця застосувати передбачений законом спосіб захисту порушеного права - стягнення з орендаря неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення (частина друга статті 785 ЦК України), суд, встановлюючи відмінності між орендною платою (платою за користування майном) та неустойкою, передбаченою частиною другою статті 785 ЦК України, зазначає про таке.

Обов`язок орендаря сплачувати орендну плату за користування орендованим майном зберігається до припинення Договору (до спливу строку дії Договору оренди), оскільки орендна плата є платою орендаря за користування належним орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні орендарем об`єктом оренди на платній основі.

Частиною 1 статті 785 ЦК України передбачено, що у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

В матеріалах справи наявний лист від 05.12.2023 року №352/01-20, в якому Балансоутримувач повідомив обласну раду про те, що акти повернення з оренди нерухомого майна, які були направлені за юридичною адресою Відповідача, 04.12.2023 року повернулися без вручення.

Враховуючи вищевикладене, а також наведені норми чинного законодавства та умови договору, перевіривши відповідний розрахунок, суд дійшов висновку, що вимога позивача про стягнення неустойки в розмірі 279660,42 грн є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо зустрічного позову.

Згідно з ч.1 ст.762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Відповідно ст. 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог законодавства, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч.4 ст.17 Закону України Про оренду державного та комунального майна орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.

Суд зазначає, що відповідно до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Статтею 74 ГПК України на сторони покладено обов`язок доказування обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно з ч. 6 ст. 762 ЦК України наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.

Тобто, наймач повинен довести обставини, які свідчать про те, що майно не використовувалося або не могло бути використане, і він не відповідає за ці обставини.

Підставою звільнення від зобов`язання сплачувати орендну плату вказана норма визначає об`єктивну неможливість використовувати передане в оренду майно (бути допущеним до приміщення, знаходитись у ньому, зберігати у приміщенні речі тощо) через обставини, за які орендар не відповідає.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Листом Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 засвідчено, що військова агресія Російської Федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану, є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) та до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності по зобов`язанням за договорами, виконання яких настало і стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин.

Вказаний лист носить загальний інформаційний характер, оскільки констатує абстрактний факт без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні. Неможливість виконання договірних зобов`язань особа повинна підтверджувати документально в залежності від її дійсних обставин, що унеможливлюють виконання на підставі вимог законодавства.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №922/2394/21 (постанова від 14.06.2022) вказав, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. Таких висновків дотримується Верховний Суд у постановах від 16.07.2019 у справі №917/1053/18, від 09.11.2021 у справі №913/20/21.

Будь-яких інших доказів на підтвердження неможливості використовувати орендоване за спірним договором оренди приміщення матеріали справи не містять.

При цьому слід зауважити, що наявне досудове листування між сторонами переконливо свідчить про те, що з огляду на наявні між сторонами розбіжності, які виникли ще до подання позову до суду, у відповідача була можливість та час зібрати належні та допустимі докази на підтвердження викладених у зустрічній позовній заяві обставин, зокрема й щодо неможливості користування орендованими приміщеннями.

Втім станом на час ухвалення рішення у справі таких доказів ТОВ "Інвол А" до суду не надано та матеріали справи таких доказів не містять.

З огляду на викладене, зустрічним позивачем не доведено, що протягом спірного періоду він не користувався орендованим приміщенням.

Щодо посилань зустрічного позивача на Постанову Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 №634 судом викладено висновки вище по тексту судового рішення.

Судом зазначалось, що у період з 24.02.2022 ТОВ "Інвол А" не було звільнено від орендної плати за користування нерухомим майном, оскільки це не узгоджується з положеннями наведеного законодавства. Ні об`єкт оренди, ні його місцезнаходження не відповідають умовам, встановленим Постановами Кабінету Міністрів України № 483 та № 634, звільнення від сплати орендної плати могло застосовуватись виключно щодо державного майна або комунального майна, розташованого на територіях, визначених у цих нормативно-правових актах, до яких м. Харків не належить.

Положення Постанови № 634, чинної на відповідний період, а саме пункт 2, стосується виключно державного майна, яке розташоване на територіях Київської, Чернігівської, Сумської, Харківської, Запорізької, Миколаївської областей і м. Києва (крім адміністративно-територіальних одиниць на визначених територіях).

Проте об`єкт оренди у даній справі є комунальним майном, що належить територіальним громадам сіл, селищ, міст Харківської області, а отже, зазначена норма Постанови № 634 не може бути застосована, оскільки вона чітко стосується лише державного майна.

Пункт 1 Постанови № 634 у редакції, чинній у відповідний період, встановлює пільги лише орендарям, які використовують майно, розташоване в адміністративно-територіальних одиницях, де було припинено доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України. У частині Харківської області така умова стосується лише окремих районів і прямо не поширюється на м. Харків, що зазначено в переліку винятків («крім м. Харкова»).

Враховуючи вищевикладене, зустрічним позивачем не надано до суду належних доказів на підтвердження неможливості користування орендованим приміщенням, твердження зустрічного позивача щодо наявності у нього права на звільнення від сплати орендної плати є юридично необґрунтованими та такими, що ґрунтуються на помилковому тлумаченні положень постанов Кабінету Міністрів України № 483 та № 634.

За таких обставин, суд вважає зустрічні позовні вимоги ТОВ "Інвол А" недоведеними та відмовляє у їх задоволенні.

Частиною третьою статті 2 ГПК України визначено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; розумність строків розгляду справи судом; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з чч.1,3 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 79 ГПК України).

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент на підтримку кожної підстави. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами у справі, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Стосовно інших доводів сторін, які детально не зазначені в рішенні, то вони не підлягають врахуванню, оскільки суперечать встановленим судом фактичним обставинам справи та не стосуються предмета доказування по даній справі.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, з урахуванням фактичних обставин справи та наведених норми законодавства, суд дійшов висновку про повне задоволення первісного позову та відмову в задоволенні зустрічного позову.

Вирішуючи питання розподілу судового збору суд керується положеннями п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, відповідно до яких, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже судові витрати як за первісним позовом, так і за зустрічним позовом покладаються на Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвол А».

Керуючись статтями 13, 73-80, 86, 123, 129, 232-233, 236-238, 240-241 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Первісний позов задовольнити повністю.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвол А» (адреса: 62403, Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. Виноградна, буд. 33; ) звільнити частину покрівлі площею 33,0 м.кв. будівлі літ. «А-2», розташованої по вул. Сумській, 37 у м. Харків, що знаходиться на балансі Комунального закладу «Харківський обласний палац дитячої та юнацької творчості», та зобов`язати повернути зазначене майно Харківській обласній раді (адреса: 61002, м. Харків, вул. Сумська, 64; ) за актом приймання-передачі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвол А» (адреса: 62403, Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. Виноградна, буд. 33; ) на користь Харківської обласної ради (адреса: 61002, м.Харків, вул. Сумська, 64; ) до обласного бюджету (р/р UA0020649 в Казначействі України (ЕАП), отримувач коштів - ГУК Харківської області, Харківська МТГ, код ЄДРПОУ - 37874947, код класифікації бюджету - 22080400) заборгованість з орендної плати за договором оренди комунального майна від 04.03.2019 року № 366Н в розмірі 370507,94 грн, з яких: 90847,52 грн - заборгованість з орендної плати; 279660,42 грн - неустойка.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвол А» (адреса: 62403, Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. Виноградна, буд. 33; ) на користь Харківської обласної ради (адреса: 61002, м.Харків, вул. Сумська, 64; ) 8585,62 грн судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

В задоволенні зустрічного позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому статтями 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено "01" вересня 2025 р.

Суддя К.В. Аріт