УХВАЛА

22 серпня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/19617/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кібенко О.Р.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Державної казначейської служби України

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2025

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2025

за заявою Державної казначейської служби України

про виправлення помилки у наказі

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Трубопласт"

до Державної служби геології та надр України

про стягнення 2 935 292,43 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Трубопласт" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державної служби геології та надр України про стягнення збитків у сумі 2 935 292,43 грн.

2. Господарський суд міста Києва рішенням від 21.09.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.03.2024, позов задовольнив частково: стягненув з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Трубопласт" грошові кошти в сумі 2 935 213,38 грн в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та судовий збір у сумі 44 028,20 грн, в іншій частині позовних вимог - відмовив.

3. 15.04.2024 на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 21.09.2023 у справі №910/19617/21, залишеного без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.03.2024, суд першої інстанції видав наказ такого змісту:

"Стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Трубопласт" (79000, місто Львів, площа Міцкевича, будинок 8, ідентифікаційний код 30478052) грошові кошти в сумі 2 935 213 (два мільйона дев`ятсот тридцять п`ять тисяч двісті тринадцять) грн 38 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та судовий збір у сумі 44 028 (сорок чотири тисячі двадцять вісім) грн 20 коп.

Стягувач: найменування: Товариство з обмеженою відповідальністю "Трубопласт"; місцезнаходження: 79000, місто Львів, площа Міцкевича, будинок 8, ідентифікаційний код 30478052

Боржник: найменування: Державна казначейська служба України; місцезнаходження: вул. Бастіонна, буд. 6, м. Київ, 01601, ідентифікаційний код 37567646.

Наказ дійсний для пред`явлення до виконання до 12.03.2027 (включно)."

4. Верховний Суд постановою від 12.06.2024 залишив без змін рішення Господарського суду міста Києва від 21.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.03.2024 у справі №910/19617/21.

5. До Господарського суду міста Києва від Державної казначейської служби України надійшла заява про виправлення помилки у наказі, в якій заявник/скаржник просив суд виправити помилку допущену у наказі, виданому 15.04.2024 Господарським судом міста Києва у справі №910/19617/21, а саме, замість неправильного найменування божника - Державна казначейська служба України () вказати правильно боржником - Держава України без коду ЄДРПОУ.

6. Господарський суд міста Києва ухвалою від 13.01.2024 (13.01.2025), залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2025, повернув заяву Державної казначейської служби України про виправлення помилки у наказі заявнику без розгляду.

7. 23.07.2025 Державна казначейська служба України через систему Електронний суд звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2025, в якій просить їх скасувати та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

8. Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на таке.

9. Частиною 2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) передбачено, що якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, передбачених ст.290 цього Кодексу, то така скарга залишається без руху.

10. Відповідно до п.2 ч.4 ст.290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

11. У касаційній скаржник просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Це клопотання обґрунтовує тим, що в умовах воєнного стану, фінансування усіх видатків Держави насамперед спрямовується на потреби національної безпеки та оборони; можливості щодо збільшення ресурсної частини бюджету суттєво обмежені, тому Казначейству необхідно особливо відповідально дотримуватися принципу суворої економії витрат; зважаючи на обставини, які виникли не з вини Казначейства, а також враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку із триваючою збройною агресією рф, Казначейство не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

12. Верховний Суд розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору дійшов висновку про відмову у його задоволенні з таких підстав.

13. Відповідно до ч.2 ст.123 ГПК розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

14. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом "Про судовий збір".

15. Відповідно до ч.1 ст.8 Закону "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

16. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті (ч.2 ст.8 Закону "Про судовий збір").

17. Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення пунктів 1 та 2 ч.1 ст.8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п.3 ч.1 цієї статті можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

18. З огляду на те, що предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (п.3 ч.1 ст.8 Закону), а також ця справа не є справою про банкрутство (неплатоспроможність) (п.4 ч.1 ст.8 Закону) доводи про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору відхиляються.

19. Згідно з ч.1 ст.4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

20. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір" за подання касаційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір за ставкою - 1 (один) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

21. Згідно з ч.3 ст.4 Закону "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч.2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

22. Враховуючи зазначене, за подання касаційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2025, скаржник повинен сплатити 2 422,40 грн судового збору (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 х 0,8).

23. Оскільки скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, то касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених п.2 ч.4 ст.290 ГПК.

24. Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів ГПК учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно форми та змісту подання касаційної скарги.

25. Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статей 4, 8 Закону "Про судовий збір", Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Державної казначейської служби України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.01.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2025 у справі №910/19617/21 залишити без руху.

2. Надати Державній казначейській службі України строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Державній казначейській службі України, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Cуддя О. Кібенко