ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

22 серпня 2025 року м. Черкаси справа № 925/819/24

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Спаських Н.М.,

розглянувши матеріали справи за позовом фізичної особи-підприємця Телятицької Тетяни Георгіївни (м. Київ) до першого відповідача Відокремленого структурного підрозділу "Золотоніські енергетичні мережі" Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" (м. Золотоноша Черкаська область) до другого відповідача Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" (м. Черкаси), треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ТОВ "НІК-Електроніка" (м. Київ) та на стороні відповідача ФОП Скиба В.В. (м. Золотоноша Черкаська область)

про визнання незаконним та скасування рішення комісії,

ВСТАНОВИВ:

Заявлено позов фізичною особою-підприємцем Телятицькою Т.Г. з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії Відокремленого структурного підрозділу "Золотоніські енергетичні мережі" Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго", яке оформлене Протоколом № 54 від 23.05.2024.

Судом 21.08.2025 зареєстровано заяву третьої особи ФОП Скиба В.В. про відвід судді Спаських Н.М. з проханням передати справу на розгляд іншому складу суду.

За правилами ч. 7 ст. 39 ГПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Розглянувши заяву про відвід, судом встановлено наступне:

З урахуванням обставин справи, доводів та заперечень сторін, зокрема, стосовно того, що позивач Телятицька Т.Г. (власник приміщення) та третя особа ФОП Скиба В.В. (орендар) заперечили будь-яке своє відношення до замовлення, оплати робіт та ініціювання встановлення на об`єкті позивачки лічильника, де виявлено сторонній елемент в конструкції приладу, суд визначився у необхідності проведення у справі експертизи лічильника за клопотанням третьої особи та експертиз почерку та підписів на документах за клопотаннями позивача та відповідача.

За правилами ст. 102 ГПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом.

В останніх засіданнях суд вирішує організаційні питання про призначення у справі експертиз, на необхідності висновків з яких (як на джерелах доказів для справи) наполягають учасники справи.

Клопотанням від 18.07.2025 від ВСП "Золотоніські енергетичні мережі" АТ "Черкасиобленерго" просить призначити почеркознавчу експертизу підписів і почерку третьої особи Скиба В.В., яким (на думку сторони відповідача) ймовірно і було складено заяву та інші документи про виконання заміни трифазного лічильника замість позивачки.

Об`єкти дослідження для проведення почеркознавчої експертизи в оригіналах негайно (ще 11 червня 2025 року) були надані суду з боку відповідачів - це оригінали заяви від 27.08.2020, Договору № 403 про виконання робіт від 27.08.2020; Кошторису від 27.08.2020 № 403 та Акту прийому-здачі робіт від 01.09.2020 № 403.

Третя особа ФОП Скиба В.В. та його адвокат Пилипенко Р.Б. постійно беруть участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції. Як пояснив адвокат, Скиба В.В. не може приїздити до м. Черкаси в Господарський суд Черкаської області через ймовірність зустрічі з працівниками ТЦК. Також тривалий час Скиба В.В. знаходився на лікуванні, а потім на реабілітації на санаторному лікуванні, про що суд повідомляв його адвокат.

Ухвалами від 11 та 23 червня 2025 року, 18 та 22 липня 2025, від 05 серпня 2025 суд зобов`язував третю особу ФОП Скиба В.В. надати належний та допустимий доказ в якості оригінального зразка власного підпису на документах, які по даті близькі до спірних документів та проставлені на документах, які ним подані до офіційних чи державних органів та установ для порівняння його із підписами позивачки, що є у справі.

Суд просив позивача та третю особу ФОП Скиба В.В. забезпечити свою особисту явку в засідання для надання пояснень по суті спору та оформлення матеріалів для почеркознавчої експертизи (відібрання в залі суду експериментальних зразків підписів).

З боку позивачки ФОП Телятицька Т.Г. дані вимоги виконано негайно, власні експериментальні зразки підписів позивачкою суду надані.

Третя особа ФОП Скиба В.В. до Господарського суду Черкаської області для можливості відібрання його власних експериментальних зразків підписів жодного разу не з`явився.

Ухвалою від 23 червня 2025 року суд зобов`язав третю особу ФОП Скиба В.В. надати суду особисте письмове пояснення, чи не ним особисто було складено текст і проставлено підписи від імені Телятицька Т.Г. на заяві від 27.08.2020, на Договорі про виконання робіт від 27.08.2020; на Кошторисі від 27.08.2020; на Акті прийому-здачі робіт від 01.09.2020 (їх оригінали знаходяться у справі та надані відповідачами), які стануть об`єктами дослідження для експертизи.

Також суд просив ФОП Скиба В.В. забезпечити його особисту явку в засідання та надати суду умовно-вільні зразки свого почерку та підпису.

Суд оприлюднив сторонам ймовірне питання для почеркознавчої експертизи, яке запропонувала сторона відповідача : чи було складено текст Заяви про заміну трифазного лічильника від 27.08.2020 Скибою В.В. і чи було складено текст цієї заяви і проставлено на ній підпис від імені Телятицької Т.Г. однією особою - Скиба В.В.?.

Ухвалами від 18 та 22 липня 2025 і від 05 серпня 2025 суд повторно вимагав у третьої особи ФОП Скиба В.В. надати особисті письмові пояснення з тих же питань та надати суду умовно-вільні зразки свого почерку та підпису.

Жодна ухвала суду з боку третьої особи ФОП Скиба В.В. не була виконана, а фактично проігнорована. Скиба В.В. не забезпечив свою явку до суду для відібрання експериментальних зразків підписів.

Станом і на дату складення даної ухвали суду 22 серпня 2025 року ФОП Скиба В.В. не надав суду особисті письмові пояснення, чи не ним особисто було складено текст Заяви про заміну трифазного лічильника від 27.08.2020 і чи не було ним проставлено підпис на заяві від імені Телятицької Т.Г. У випадку визнання цієї обставини експертиза почерку та підписів Скиби В.В. не буде потрібна.

Замість третьої особи ФОП Скиба В.В., відповідь щодо авторства заяви надав його адвокат Пилипенко Р.Б., повідомивши суду зі слід свого довірителя, що "в особистій розмові із представником Скиба В.В. зауважив, що не підписував та не подавав від імені позивача жодних документів до канцелярії Золотоніського РЕМ, всіма питаннями оплати послуг щодо облаштування та перевірки лічильника електричної енергії займалася його бухгалтер" (клопотання про відкладення а.с. 48 том 5).

Отже третя особа ФОП Скиба В.В. умисно ухиляється від виконання вимог суду і від надання особистого пояснення, яке вимагає суд.

За таких обставин дане питання слід вирішити через отримання висновків експертизи.

Від поданих власних клопотань про проведення експертиз лічильника, почерку та підписів жодна сторона спору не відмовилася.

За правилами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, такими засобами, як висновками експертів.

У відповідності до ч. 2 ст. 86 ГПК України жодні докази для суду не мають заздалегідь встановленої сили.

Отже суд не може встановлювати на власний розсуд перевагу одних доказів над іншими, а може лише оцінювати їх відношення до предмету доказування у справі.

Питання, які поставили позивач та відповідач у власних клопотаннях про проведення експертиз, стосуються предмету доказування у справі і, зокрема, перевірки доводів позивача та третьої особи, що лічильник зі стороннім елементом ніби то придбав, надав і встановив на об`єкті позивачки сам АТ "Черкасиобленерго", сторона позивача не причетна до заміни лічильника взагалі.

При цьому третя особа ФОП Скиба В.В. так чітко і не заперечив суду власним письмовим поясненням, що це не він особисто написав, зокрема, заяву від 27.08.2020 про заміну трифазного лічильника і поставив на ній підпис від імені Телятицької Т.Г.

Оскільки третя особа ФОП Скиба В.В. ухилився від явки до Господарського суду Черкаської області для надання власних експериментальних зразків почерку та підписів, то ухвалою від 05.08.2025 суд оформив судове доручення в порядку ст. 84 ГПК України для отримання таких зразків і передав на виконання до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області.

Вказана ухвала у встановлений строк до 19 серпня 2025 року вказаним судом виконана не була.

Проведення засідання у справі № 925/819/24, яке призначене на 19.08.2025, для третьої особи ФОП Скиба В.В. судом було заброньовано в режимі відеоконференції.

В день проведення засідання бронь ВКЗ у Золотоніському міськрайонному суді Черкаської області виявилася скасованою. Не перевіривши причину скасування, та чи відбувається фактично засідання у Господарському суді Черкаської області у призначений час, адвокат Пилипенко Р.Б. та (з його слів) разом із ФОП Скиба В.В., просто негайно покинули приміщення Золотоніського міськрайонного суду, хоча відеоконференція, яка була заброньована тривалістю на 1 годину, могла бути технічно налагоджена у декілька хвилин відразу після виявлення її збою (відміни).

Доводи адвоката Пилипенко Р.Б. що він не знав як подзвонити до Господарського суду Черкаської області і перевірити питання із проведенням засідання 19.08.2025, є надуманими і маніпулятивними. Телефон суду міститься в кожній ухвалі та на сайті суду, крім того, у адвоката Пилипенка Р.Б. є номер телефону секретаря судді Спаських Н.М., за яким з адвокатом перед попередніми засіданнями по справі в режимі ВКЗ вже зв`язувався секретар.

З приводу невиконання ухвали від 05.08.2025 про судове доручення, господарський суд 20.08.2025 отримав повідомлення від Золотоніського районного суду Черкаської області, зокрема з інформацією про те, що номер мобільного телефону третьої особи ФОП Скиба В.В. ( НОМЕР_1 ) є некоректним і тому СМС повідомлення щодо судової повістки із викликом цій особі не було доставлено.

Суд зазначає, що всі відомості про контакти з третьою особою ФОП Скиба В.В. були вказані в ухвалі суду від 05.08.2025 про судове доручення за тим даними, які у своїх заявах до господарського суду подавав адвокат третьої особи Пилипенко Р.Б.

Після зриву засідання 19.08.2025 третя особа ФОП Скиба В.В. склав від цієї ж дати заяву про відвід головуючої судді Спаських Н.М. і направив її до суду поштовим зв`язком (зареєстрована судом 21.08.2025 за № 12184/25).

За правилами ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо крім перелічених у даній нормі обставин, є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 35 ГПК).

У заяві про відвід судді третя особа Скиба В.В. посилається, зокрема, на такі обставини:

- затягування у часі з вирішенням спору шляхом перевищення встановлених ГПК термінів підготовчого провадження та постановлення немотивованих ухвал про витребування доказів, видачу судових доручень про збір зразків почерку третьої особи та ін.;

- третя особа вважає відсутніми дійсні потреби суду у призначенні по справі судово-почеркознавчої експертизи, не згоден із вирішенням судом даного питання, яке не піднімалося учасниками справи на початку розгляду справи; вважає що з`ясування цих питань не стосується предмету доказування у справі щодо правомірності прийняття рішення комісії ВСП "Золотоніські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго" яке оформлено протоколом № 54 від 23.05.2024 і вважає, що проведення експертизи підписів затягне вирішення спору не на один рік.

- не вирішується питання за клопотанням третьої особи ФОП Скиби В.В. про призначення експертизи лічильника, від чого залежить вирішення спору по суті;

- у справі слід оцінювані інші докази, а не ті, які будуть встановлені через почеркознавчу експертизу і суд при цьому виходить за межі доказування у справі, розглядаючи можливу причетність Скиби В.В. до підписання документів про заміну лічильника;

- суд займається збиранням матеріалів для проведення почеркознавчої експертизи через судові доручення ще до часу її призначення ухвалою суду, тим самим суд вказує на власну підтримку позиції відповідача.

Суд вважає, що всі доводи третьої особи у заяві про відвід судді з приводу "затягування" судом розгляду справи і надання переваг ПАТ "Черкасиобленерго" є маніпулятивними і спрямованими на ухилення від иконання вимог суду.

За правилами ч. 1 ст. 102 ГПК України всі матеріали для проведення експертизи, яка призначається судом, надає суд. Тому до моменту прийняття ухвали про призначення експертизи та зупинення провадження у справі, всі матеріали для проведення експертизи мають бути зібрані для передачі експерту.

Згідно ч. 3 ст. 102 ГПК України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Остаточне коло запитань для експерта ставить суд (ч. 4 ст. 99 ГПК України).

Суд неодноразово в ухвалах по справі вказував, що за клопотаннями позивача, відповідача та третьої особи судом вже вирішено питання про доцільність проведення експертиз лічильника та документів за їх клопотаннями і суд займається організаційними питаннями збору всіх документів для проведення експертизи, зокрема і зразків почерку та підписів.

При цьому суд наголошує, що негайно вимоги суду про надання лічильника для проведення експертизи та надання власних зразків підпису виконали лише відповідач та позивач, але не третя особа у справі ФОП Скиба В.В., який затягує вирішення даного питання з усіляких надуманих підстав та причин.

ФОП Скиба В.В. приховував від суду інформацію, що саме з його рахунку було оплачено роботи по встановленню лічильника, і суд змушений був витребовувати відповідні докази у банківської установи.

Суд у справі одночасно вирішує питання про призначення всіх експертиз та отримує від учасників справи необхідні документи для їх проведення, які разом з ухвалою суду слід направити експертам.

Виходячи з рівності сторін, суд не зобов`язаний надавати пріоритет у першості призначення одній експертизі (лічильника) над іншою (почеркознавча), щоб надавати час третій особі ФОП Скиба В.В. ухилятися від надання суду необхідних матеріалів для її проведення - експериментальні та умовно-вільні зразки почерку та підписів Скиби В.В. суду так і не надані.

Таким чином, станом на даний час виключно третя особа у справі ФОП Скиба В.В. протидіє призначенню судом всіх експертиз у справі, не надаючи для проведення почеркознавчої експертизи всіх необхідних документів.

Суд не зобов`язаний звітувати перед сторонами про свої процесуальні дії і має право на власний розсуд визначати порядок збору матеріалів, які підлягають наданню експерту для забезпечення проведення експертизи (кожної окремо по черзі чи в їх сукупності). І саме тому незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 35 ГПК).

Таку поведінку третьої особи ФОП Скиба В.В. та заявлений суду відвід при одночасному невиконанні ним вимог суду для забезпечення проведення експертиз у справі, суд розцінює як зловживання процесуальними правами.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду....

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 2 ст. 42 ГПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані, у тому числі, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, що означає неприпустимість при здійсненні прав та свобод людини порушення прав та свобод інших осіб. При зловживанні правом особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (аналогічна позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Згідно ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

- подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно зі ст. 131 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно зі ст. 132 ГПК України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною 10 статті 188 цього Кодексу.

Як встановлено ч. 2 ст. 135 ГПК України, у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд, з урахуванням конкретних обставин справи, може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника (ч. 3 ст. 135 ГПК України).

Зловживання процесуальними правами - це процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників господарського процесу (їх представників), що призводять до порушення процесуальних прав інших учасників процесу, з метою перешкоджання господарському судочинству, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 12.08.2019 у справі № 905/945/18, від 16.10.2019 у справі № 906/936/18 та від 06.05.2021 у справі № 910/6116/20.

Зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні, дії, але робить це на шкоду іншим особам, з метою, яка не співпадає з завданням господарського процесу, визначеним у статті 2 ГПК України.

Отже суд, з урахуванням обставин конкретної справи, у випадку визнання того, що подання скарги, заяви, клопотання є зловживанням процесуальними правами, має залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, з огляду на що учасник судового засідання буде обізнаний про те, що його дії судом визнаються саме зловживанням процесуальними правами для упередження подальшої неправомірної поведінки учасника справи, спрямованої на перешкоджання судочинству.

З підстав викладеного, подання третьою особою ФОП Скиба В.В. заяви про відвід судді Спаських Н.М. від 19.08.2025 суд розцінює як зловживання процесуальними правами і повертає її заявнику.

Керуючись ст.ст. 35,39,43 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Визнати заяву третьої особи у справі, фізичної особи-підприємця Скиби Владислава Вікторовича від 19.08.2025 про відвід судді Спаських Н.М. від розгляду справи № 925/819/24 -- зловживанням процесуальними правами.

Заяву третьої особи у справі, фізичної особи-підприємця Скиби В.В. від 19.08.2025 про відвід судді Спаських Н.М. від розгляду справи № 925/819/24 - повернути.

Попередити ФОП Скибу Владислава Вікторовича про недопустимість зловживання процесуальними правами і перешкоджанню господарському судочинству та про те, що при подальшому зловживанні процесуальними правами суд може застосувати заходи процесуального примусу, передбачені ст. 135 ГПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.М. Спаських