ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"26" серпня 2025 р. Справа№ 910/4258/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Хрипуна О.О.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тищенко А.І.

розглянувши заяву про самовідвід судді Хрипуна О.О.

у справі № 910/4258/25

за апеляційною скаргою заступника Генерального прокурора

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.04.2025

у справі № 910/4258/25 (суддя Нечай О.В.)

за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави

до 1. Київської міської ради

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр"

про усунення перешкод, визнання незаконними та скасування рішень, скасування державної реєстрації та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Іоннікова І.А., судді: Шапран В.В., Андрієнко В.В. перебувала справа № 910/4258/25 за апеляційною скаргою заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.04.2025, розгляд справи призначено на 17.09.2025.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 07.08.2025 суддю Північного апеляційного господарського суду Іоннікову І.А. звільнено у відставку.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.08.2025 апеляційну скаргу заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.04.2025 у справі № 910/4258/25 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Хрипун О.О., судді Тищенко А.І., Михальська Ю.Б.

Так, при дослідженні матеріалів справи колегією суддів апеляційного господарського суду встановлено, що ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2025 задоволено заяву суддів Скрипки І.М., Мальченко А.О. про самовідвід у справі № 910/4258/25 з метою виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість суддів при розгляді справи, а також з метою недопущення сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості суддів та забезпечення довіри до судової влади України.

Так, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 02.07.2025 скасовано постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2025 у справі № 910/6925/22, ухвалено колегією суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді: Мальченко А.О., Хрипун О.О.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність" має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 р., об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

При цьому, звертаю увагу, що за практикою ЄСПЛ, достатньо мінімального будь-якого сумніву.

"Будь-який суддя, у відношенні якого існує легітимний привід боятися відсутності безсторонності, має вийти зі справи" (Micallef 98). Слово "боятися" підкреслює допустиму ірраціональність сумніву. Обставини prima facie вбачаються інтуїтивно, вони не передбачають раціонального аналізу. Вони можуть бути, при раціональному аналізу, визнані помилковими. Ця раціональна відсутність підстав боятися не заважає насправді боятися. Сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що у розумної людини, на її перший погляд, вони викликають побоювання упередженості суду.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно із частиною 1 статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Отже, з метою уникнення у подальшому можливих сумнівів та переконань сторін в об`єктивності та неупередженості судді Хрипуна О.О., під час розгляду апеляційної скарги заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.04.2025 у справі № 910/4258/25, вважаю за необхідне заявити самовідвід у розгляді справи № 910/4258/25 до ст.ст. 35, 36, 38 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подану заяву про самовідвід судді Хрипуна О.О., Північний апеляційний господарський суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 32, 35, 38-40, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву судді Хрипуна О.О. про самовідвід від розгляду справи № 910/4258/25 за апеляційною скаргою заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.04.2025 задовольнити.

2. Справу № 910/4258/25 передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суддів відповідно до статті 32 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя О.О. Хрипун

Судді Ю.Б. Михальська

А.І. Тищенко