ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" серпня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/1626/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

при секретарі судового засідання Колесніченко О.В.

розглянувши заяву Акціонерного товариства "Мегабанк" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами по справі

за позовом Акціонерного товариства "Мегабанк", м. Київ 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ
до Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ ФУЛ", м. Харків
про застосування наслідків нікчемності правочинів
за участю представників учасників справи:

заявника (позивача) - Олександра САВЧУКА;

відповідача - Ігоря ЧЕРКАСОВА;

3-ої особи - Тетяни КУСТОВОЇ;

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року Акціонерне товариство "Мегабанк" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Фул", за участю третьої особи без самостійних вимог - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про застосування наслідків нікчемності правочинів шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 61864566 від 26.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С.Ю., з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за відповідачем та проведенням державної реєстрації набутого права власності за позивачем на нерухоме майно, а саме: нежитлові приміщення 3-го поверху № 95-129, 104а, 105а, 122а, І-ІХ, в літ. "А-5", загальною площею 948,8 кв м, що розташовані за адресою: м. Харків, вул. Сумська, буд. № 39.

Позов обґрунтований тим, що кредитний договір № 20-07в/2021/ГД-02/2021 від 26.11.2021, договір купівлі-продажу нерухомого майна №5973 від 26.21.2021 та іпотечний договір № 20-07в/2021/ГД-02/2021-з від 26.11.2021 мають ознаки нікчемності, визначені пунктами 3, 6 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб". На думку позивача, в результаті укладення вказаних договорів відбулась не ринкова угода, а проведено нерівноцінний продаж ліквідного активу банку за кошти банку, які були надані в кредит на значний період часу (10 років), що може свідчити про надання особі, яка проводила таку купівлю, нічим не обумовлених переваг та здійснення банком реалізації власних майнових активів з метою отримання сумнівних доходів в довгостроковій перспективі. Ще однією ознакою надання переваг є дата початку виплати кредиту - через 5 місяців з моменту укладення кредитного договору.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі №922/1626/22 в задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2024 рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі №922/1626/22 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.05.2024 касаційне провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Мегабанк" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі № 922/1626/22 закрито.

24.07.2025 заявник, Акціонерне товариство "Мегабанк", через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" звернувся до Господарського суду Харківської області із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами (вх. № 11 від 25.07.2025), в якій просить суд:

- відкрити провадження за заявою Акціонерного товариства "Мегабанк" про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 по справі №922/1626/22 за нововиявленими обставинами;

- переглянути рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 по справі №922/1626/22 за нововиявленими обставинами;

- скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 по справі №922/1626/22 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги Акціонерного товариства "Мегабанк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ ФУЛ", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Фонд гарантування вкладів фізичних, про застосування наслідків нікчемних правочинів задовольнити у повному обсязі;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ ФУЛ" витрати по сплаті судового збору.

Заява обґрунтована тим, що 24.06.2025 Верховний Суд прийняв постанову по справі № 640/12723/22 за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, треті особи - АТ "Мегабанк", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб - про визнання протиправним та скасування рішення Правління НБУ від 02.06.2022 № 261-рш/БТ "Про віднесення АТ "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних".

Заявник зазначає, що відповідно до цієї постанови було задоволено касаційну скаргу Національного банку України. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року у справі № 640/12723/22 скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання протиправним та скасування рішення відмовлено.

Також, заявник вказує, що у ході розгляду справи № 922/1626/22 встановлено, що її вирішення пов`язане з розглядом справи № 640/12723/22 за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, треті особи - АТ "Мегабанк", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб - про визнання протиправним та скасування рішення Правління НБУ від 02.06.2022 № 261-рш/БТ "Про віднесення АТ "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних". Зокрема ухвалою від 24.11.2022 Господарським судом Харківської області було зупинено провадження по справі №922/1626/22 до набрання законної сили судовим рішенням по справі №640/12723/22. У вказаній ухвалі зазначено, що: "тобто, в іншому судовому процесі в межах адміністративної справи вирішується питання законності прийняття Рішення НБУ щодо віднесення Банку до категорії неплатоспроможних, Рішення яким в цій справі позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, що є підставою позову."

"Таким чином, суд приймає посилання відповідача про те, що невід`ємно пов`язаним із підставами цього позову є встановлення обставин щодо законності/незаконності Рішення Правлінням Національного банку України від 02.06.2022 № 261-рш/БТ "Про віднесення Акціонерного товариства "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних", що є предметом розгляду в адміністративній справі №640/12723/22, оскільки рішення у зазначеній адміністративній справі може прямо вплинути на задоволення або не задоволення вимог позивача у справі №922/1626/22."

Заявник зазначає, що східний апеляційний господарський суд відмовляючи банку в задоволенні апеляційної скарги зазначив в постанові "Також колегія суддів апеляційного господарського суду зауважує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2022 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року у справі № 640/12723/22, визнано протиправним та скасовано рішення №261-рш/БТ Правління Національного банку України від 02 червня 2022 року "Про віднесення Акціонерного товариства "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних". "Наведене вище свідчить про безпідставність доводів позивача, що відчуження майна банку за договором купівлі-продажу призвело до ще більшого зменшення обсягу високоліквідних активів банку, порушення внаслідок цього нормативів діяльності банку, встановлених Національним банком України, до повної неплатоспроможності та неможливості виконання грошових зобов`язань перед іншими кредиторами банку та як наслідок до прийняття Правлінням Національного Банку України 02.06.2022 рішення №261-рш/БТ "Про віднесення АТ "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних" та рішення від 21.07.2022 № 362-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ "Мегабанк."

На думку заявника, суди, ухвалюючи свої рішення, виходили з того, що Окружний адміністративний суд міста Києва, рішення якого залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2023 у справі № 640/12723/22, визнав протиправним та скасував рішення Правління Національного банку України від 02.06.2022 № 261-рш/БТ "Про віднесення Акціонерного товариства "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних". Скасування рішення суду в адміністративній справі № 640/12723/22, яке стало підставою для ухвалення рішення у господарській справі № 922/1626/22, на переконання заявника, безумовно підпадає під п. 3 ч. 2 ст. 320 ГПК України як нововиявлену обставину, оскільки ця обставина існувала на час розгляду господарської справи, але не могла бути врахована судом через її відкладений характер (касаційна інстанція ще не ухвалила остаточного рішення); вона є істотною для правильного вирішення справи; її не було враховано при ухваленні рішення, яке наразі переглядається.

20.08.2025 до суду від заявника надійшли пояснення щодо заперечень ТОВ "СКАЙ ФУЛ" на заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в яких заявник просить суд врахувати наступні факти, які випливають з доводів позивача та підтверджуються доказами наявними в матеріалах справи, а саме: ТОВ "СКАЙ ФУЛ" створено менш ніж за місяць до укладення угод, що свідчить про відсутність стабільної фінансової історії та власних джерел фінансування. Продаж майна банку був повністю профінансований коштами банку, що робить операцію ризиковою та нестандартною для ринкових умов. Кредит надано на 10 років із відстрочкою початку погашення на 5 місяців, що порушує принципи ринкової обережності та DSCR

Заявник вказує, що на момент видачі кредиту ТОВ "СКАЙ ФУЛ" не мало власних доходів, а планувало погашати кредит лише за рахунок оренди, яка ще не почалася. Позичальник не мав власних доходів, кредит залежав виключно від майбутньої оренди. Кредит видався на тривалий термін із відстрочкою платежів, що значно підвищує ризик неповернення. DSCR порушення принципу ринкової обережності банку. Банківська операція була ризиковою і могла призвести до неплатоспроможності банку, що й сталося. Превищення LTV понад 100% порушує вимоги НБУ щодо іпотечного кредитування юридичних осіб. Банк видав кредит, де сума перевищує забезпечення, що робить операцію надзвичайно ризиковою. Це, на думку заявника, наочно демонструє ризик неповернення кредиту та можливий збиток банку, що підкріплює позицію про недотримання принципу ринкової обережності. Резерв під кредит (0,72 млн грн) значно менший за очікувані збитки за базовими сценаріями (до 11,8 млн грн), що підкреслює недооцінку кредитного ризику. Незважаючи на твердження відповідача, умови кредитного договору забезпечували безпечний фінансовий вихід для ТОВ "СКАЙ ФУЛ", а банк приймав на себе повністю ризик неповернення. Використання орендних платежів для сплати процентів показує, що фінансова дисципліна та повернення кредиту залежать не від власного доходу позичальника, а від операцій із нерухомістю, контрольованої банком. Війна у Харкові ускладнила оренду. Але на момент укладення угоди ці обставини були непередбачувані; ризики операції вже були значними через: короткий строк існування позичальника; відсутність власних джерел доходу; довгий термін кредиту та відстрочене погашення. Процентна ставка (4,8% річних) не компенсувала кредитний ризик: у ринкових умовах 4,2% за схожими угодами при більших термінах погашення, LTV > 100% робить кредит економічно збитковим. Забезпечення кредиту іпотекою не зменшує ризик того, що банк фактично надає кошти для купівлі власного активу, що суперечить ч.3 ст.38 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб". Продаж ліквідного майна банку та надання кредиту на його придбання прямо зменшило високоліквідні активи банку - порушення нормативів НБУ - неплатоспроможність банку. Незалежно від того, що форс-мажор вплинув на орендні платежі, рішення банку щодо кредиту є первинною причиною зменшення ліквідності, а не війна. Дану кредитну операцію як причину неплатоспроможності варто розглядати в контексті того, що вона не одна. Станом на сьогодні (як і на момент ухвалення рішення) в провадженні Господарського суду Харківської області перебували аналогічні справи на суттєві суми.

Ухвалою суду від 28.07.2025 заяву Акціонерного товариства "Мегабанк" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами (вх. №11 від 25.07.2025) залишено без руху. Постановлено надати Акціонерному товариству "Мегабанк" строк сім днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху для усунення недоліків. Визначено заявнику наступний спосіб усунення недоліків: надати докази сплати судового збору в розмірі 2977,20 грн. Попереджено заявника про те, що не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, згідно частини четвертої статті 174 ГПК України має наслідком визнання заяви не поданою і повернення її заявнику.

04.08.2025 до суду від заявника надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 04.08.2025 заяву Акціонерного товариства "Мегабанк" прийнято до розгляду та відкрити провадження за нововиявленими обставинами. Постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено заяву до розгляду у судовому засіданні.

Процесуальний рух справи відображено у відповідних ухвалах суду.

05.08.2025 до суду від відповідача надійшли заперечення на заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що ухвалою Верховного Суду від 07.05.2024 року підтверджено, що рішення суду в адміністративній справі № 640/12723/22 не було підставою для ухвалення судового рішення. Скасування судового рішення може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував ухвалене судове рішення скасованим (воно було підставою для ухвалення такого судового рішення) або виходив із нього, хоча прямо й не посилався на нього на підтвердження наявності вказаних обставин, а також якщо наслідком скасування судового рішення є інше за змістом вирішення спору.

Відповідач вказує, що для вирішення питання про наявність або відсутність підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з підстави, передбаченої п.3 ч.2 ст.320 ГПК України суду, належить перевірити чи підтверджуються доводи заявника про скасування такого судового рішення (перший критерій) та чи дійсно таке рішення було підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду, тобто, наслідком скасування такого рішення є інше за змістом вирішення спору по справі (другий критерій).

Відповідач зазначає, що враховуючи доведені та не спростовні факти того, що суд рішення від 21.09.2023 у цій справі не обґрунтовував рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.11.2022 року по справі № 640/12723/22, відсутні законодавчі підстави для перегляду рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі №922/1626/22 за нововиявленими обставинами та просить суд відмовити в задоволенні заяви АТ "МЕГАБАНК" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та залишити рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 по справі № 922/1626/22 в силі.

13.08.2025 до суду від третьої особи надійшли пояснення щодо заяви про перегляд судового рішення за нововияленими обставинами у справі № 922/1626/22. В своїх поясненнях третя особа просить суд задовольнити заяву АТ "МЕГАБАНК" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 922/1626/22 в повному обсязі та в обґрунтування цього вказує, що відмовляючи в задоволенні позовних вимог АТ "МЕГАБАНК", щодо застосування наслідків недійсності нікчемного правочину Господарський суду Харківської області, зазначив про наступне: "Не знайшло свого підтвердження посилання позивача, що відчуження майна банку за договором купівлі-продажу призвело до ще більшого зменшення обсягу високоліквідних активів банку, порушення внаслідок цього нормативів діяльності банку, встановлених Національним банком України, до повної неплатоспроможності та неможливості виконання грошових зобов`язань перед іншими кредиторами банку та як наслідок до прийняття Правлінням Національного Банку України 02.06.2022 рішення №261-рш/БТ "Про віднесення АТ "МЕГАБАНК" до категорії неплатоспроможних" та рішення від 21.07.2022 № 362-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ "МЕГАБАНК"".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.11.2022 року по справі № 640/12723/22 визнано протиправним та скасовано Рішення №261-рш/БТ Правління Національного банку України "Про віднесення АТ "МЕГАБАНК" до категорії неплатоспроможних". Постановою Шостого апеляційного адміністративного від 15.03.2023 року по справі № 640/12723/22 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2022р. було залишено без змін". В подальшому, Постановою Верховного Суду від 24.06.2025 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.11.2022 та постанова Шостого апеляційного адміністративного від 15.03.2023 року по справі № 640/12723/22 були скасовані, та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Національного банку України було відмовлено.

Третя особа зазначає, що у постанові Верховного суду від 24.06.2025 викладені висновки про те, що Національний банк України (НБУ) виконує ключову роль у забезпеченні фінансової стабільності держави, маючи для цього широкий спектр повноважень і функцій, закріплених у Конституції України та профільних законах. Основною метою діяльності НБУ є підтримання цінової стабільності, нагляд за банківською системою, захист прав вкладників і кредиторів, а також мінімізація системних ризиків. У сфері банківського нагляду НБУ здійснює контроль за дотриманням законодавства та нормативів усіма банківськими установами, включаючи підрозділи, афілійованих осіб і банківські групи. Це здійснюється шляхом інспекційних перевірок, безвиїзного нагляду та професійного судження - важливого інструмента оцінки ризиків, життєздатності бізнес-моделей банків і ефективності систем управління. Також у Постанові Верховного Суду, викладено висновки, щодо оскарження рішень Національного банку України про інспекційну перевірку та віднесення банку до категорії неплатоспроможних. Вказаною постановою підтверджено порушення АТ "МЕГАБАНК" нормативів діяльності банку, встановлених Національним банком України, що призвело повної неплатоспроможності та неможливості виконання грошових зобов`язань перед іншими кредиторами банку та як наслідок до прийняття Правлінням Національного Банку України 02.06.2022 законного та обґрунтованого рішення №261-рш/БТ "Про віднесення АТ "МЕГАБАНК" до категорії неплатоспроможних".

На думку третьої особи, висновок Комісії з перевірки правочинів, вчинених (укладених) АТ "МЕГАБАНК" протягом одного року, та правочинів, вчинених (укладених) банком з пов`язаними особами та/або в інтересах пов`язаних осіб, та/або на їх користь, - протягом трьох років до запровадження тимчасової адміністрації, викладені в Акті № 4 від 11.07.2022 (містиься в матеріалах справи ), відповідно до якого укладені АТ "МЕГАБАНК" з ТОВ "СКАЙ ФУЛ" правочини, а саме: кредитний договір № 20-07в/2021/ГД-02/2021 від 26.11.2021; договір купівлі-продажу нерухомого майна № 5973 від 26.21.2021;іпотечний договір № 20-07в/2021/ГД-02/2021-з від 26.11.2021, мають ознаки нікчемності, визначені ч. 3 ст. 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" є обґрунтованим. Так, продаж АТ "МЕГАБАНК" власного ліквідного нерухомого майна шляхом кредитування позичальника було здійснено з явним наданням переваг окремій особі - ТОВ "СКАЙ ФУЛ", здійснено на шкоду інтересам банку та з порушенням нормативно-правових актів Національного банку України.

20.08.2025 у судовому засіданні представник заявника підтримав заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та просив суд скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 по справі №922/1626/22 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги АТ "МЕГАБАНК" до ТОВ "СКАЙ ФУЛ", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про застосування наслідків нікчемних правочинів, - задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 20.08.2025 проти задоволення заяви заперечував та просив суд залишити рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 по справі № 922/1626/22 в силі.

Представник третьої особи у судовому засіданні просив суд задовольнити заяву АТ "МЕГАБАНК" про перегляд рішення за нововиявленими обставинами в повному обсязі.

Розглянувши заяву про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 за нововиявленими обставинами, заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, господарський суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 Господарського процесуального кодексу України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді, колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу.

Згідно з ч. 15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті. Розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою, якщо рішення, що переглядається, ухвалено відповідно палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою.

Відповідно до ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2)встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Частиною 4 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Суд зазначає, що перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов:

- по-перше, їх існування на час розгляду справи,

- по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи,

- по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Господарський суд зазначає, що нововиявленою не може вважатися обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, вияснені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 у справі №910/8113/16 висловила правову позицію, відповідно до якої суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Господарський суд вважає за необхідне зазначити, що рішення господарського суду від 21.09.2023 у справі № 922/1626/22 переглядалося судами апеляційної та касаційної інстанції, і було залишено без змін, тобто визнано таким, що прийнято у відповідності до норм матеріального та процесуального права, та судовій практиці сформованій на момент розгляду справи.

Суд наголошує, що процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленимии обставинами, визначена ГПК України, є окремою формою судового процесу, що має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акта, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

Водночас нововиявленими можуть бути визнані лише істотно значимі, суттєві обставини, тобто такі обставини, обізнаність суду стосовно яких у розгляді справи забезпечила б прийняття цим судом іншого рішення.

Прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. (Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВП ВС від 25.05.2021 у справі № 752/4995/17).

Скасування судового рішення може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував ухвалене судове рішення скасованим (воно було підставою для ухвалення такого судового рішення) або виходив із нього, хоча прямо й не посилався на нього на підтвердження наявності вказаних обставин, а також якщо наслідком скасування судового рішення є інше за змістом вирішення спору. (Близька правова позиція викладена у постановах ВС від 28.08.2018 зі справи № 910/24418/16, від 27.06.2019 зі справи № 711/2178/17, від 26.01.2022 зі справи № 922/3149/18).

Сталість наведеної правової позиції Верховного Суду підтверджується послідовно викладеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду в постанові від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, відповідно до якої нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

09.06.2022 Велика Палата Верховного Суду в рамках справи №9901/230/20, вказала, що нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення.

Як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішення від 6 грудня 2005 року у справі "Попов проти Молдови" № 2 (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п.46) процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду судових рішень мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (рішення ЄСПЛ у справі "Желтяков проти України" заява № 4994/04).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії").

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані із вимогою у цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими, а не нововиявленими обставинами.

Звертаючись із заявою про перегляд цього рішення за нововиявленими обставинами заявник АТ "Мегабанк" підставою визначив пункт 3 частини другої статті 320 ГПК України. Цим пунктом встановлено, що підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 14.04.2021 у справі №9901/819/18, згідно з яким правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для адміністративного суду. Вирішуючи питання про скасування судового рішення з підстав, визначених пунктом 3 частини другої статті 361 КАС, які аналогічні положенням пункту 3 частини другої статті 320 ГПК України, (скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду), суд повинен виходити саме з преюдиційного зв`язку судових рішень. Разом з тим слід мати на увазі, що скасування судового рішення може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував судове рішення, що переглядається, скасованим судовим рішенням (актом) чи виходив із вказаного акта, не посилаючись прямо на нього".

Заявник вказує, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду, а саме 24.06.2025 Верховний Суд прийняв постанову по справі № 640/12723/22 за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, треті особи - АТ "Мегабанк", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб - про визнання протиправним та скасування рішення Правління НБУ від 02.06.2022 № 261-рш/БТ "Про віднесення АТ "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних". Відповідно до цієї постанови було задоволено Касаційну скаргу Національного банку України. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року у справі № 640/12723/22 скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Національного банку України про визнання протиправним та скасування рішення відмовлено.

Втім, приймаючи рішення у справі №922/1626/22, суд першої інстанції керувався тим, що визначальним у вирішенні цього спору було встановлення обставин щодо застосування наслідків нікчемності правочинів, що були укладені між Акціонерним товариство "Мегабанк" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Скай Фул", на підставі статті 216 Цивільного кодексу України.

Як встановлено матеріалами справи, Господарський суд Харківської області у своєму рішенні від 21.09.2023, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2024, відмовляючи у задоволенні позову, виходив з такого:

- для оцінки нікчемності договорів відповідно до пунктів 3 та 6 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" слід встановити, зокрема, чи укладені спірні правочини на умовах, які не є поточними ринковими умовами, чи укладені правочини на умовах, які передбачають надання переваг (пільг), прямо не встановлених для них законодавством чи внутрішніми документами банку;

- згідно зі звітом суб`єкта оціночної діяльності вартість нерухомого майна складає 40232700,00 грн. Продаж предмету договору купівлі-продажу відбувся за ціною 42657400,00 грн, що на 2424700,00 грн перевищує ринкову вартість нерухомого майна, балансову і оціночну вартість за методикою Фонду станом на 01.11.2021, а тому відсутні підстави вважати, що вартість майна занижена;

- процентна ставка за кредитом становить 4,8% річних, а згідно з офіційною кредитною та фінансовою статистикою НБУ середньозважена процентна ставка за кредитами, виданими нефінансовим корпораціям в євро в листопаді 2021 року складала 4,2%, тобто Товариство отримало кредит на ринкових умовах і відсутні підстави вважати, що у кредитному договорі передбачено процентну ставку, яка була б меншою, ніж звичайна;

- іпотечний договір містить усі істотні умови, визначені Законом України "Про іпотеку" для такого виду правочину (іпотекою передбачено забезпечення будь-якого збільшення за основним зобов`язанням, можливість задоволення основної заборгованості, процентів, комісій, неустойки, іншої заборгованості, застереження, яке є договором про задоволення вимог іпотекодержателя). Банк не довів, що прийнято менше забезпечення виконання зобов`язання, ніж вимагається від інших клієнтів;

- банк не надав належних та допустимих доказів, що кредитний договір, договір купівлі-продажу, іпотечний договір не відповідають поточним ринковим умовам або останні є такими, що передбачають надання клієнту переваг (пільг), прямо не встановлених для нього законодавством чи внутрішніми документами банку;

- позивач також не навів причинно-наслідкового зв`язку, як укладення кредитного договору могло вплинути на визнання банку неплатоспроможним або спричинити неможливість виконання грошових зобов`язань перед іншими клієнтами банку;

- жодних негативних наслідків в результаті укладання вищевказаних правочинів для позивача суди не встановили;

- умова кредитного договору щодо початку сплати процентів (через 5 місяців з моменту укладення договору) не може вважатись наданням переваг відповідачу, оскільки зазначена умова договору не є такою, що суперечить вимогам діючого законодавства;

- підстави нікчемності правочину, передбачені пунктами 3 та 6 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" не підтвердились;

- скасування рішень про державну реєстрацію є самостійним способом захисту права та є відмінним від заявленої позивачем вимоги про застосування наслідків нікчемності правочинів, відмінним є і правове регулювання таких спорів, а тому вимога про застосування наслідків нікчемності правочинів шляхом скасування рішень про державну реєстрацію не відповідає положенням статті 216 ЦК України (враховано висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 28.09.2022 у справі №911/1232/21).

Вищенаведене також встановлено ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.05.2024 року у справі № 922/1626/22 та підтверджує, що рішення суду в адміністративній справі № 640/12723/22 не було підставою для ухвалення судового рішення.

Тому з огляду на викладене, господарський суд зазначає, що наявність постанови Верховного Суду від 24.06.2025 по справі № 640/12723/22 за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, треті особи - АТ "Мегабанк", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб - про визнання протиправним та скасування рішення Правління НБУ від 02.06.2022 № 261-рш/БТ "Про віднесення АТ "Мегабанк" до категорії неплатоспроможних, не може вважатися нововиявленою обставиною, оскільки суд не обґрунтовував судове рішення, що переглядається, скасованим судовим рішенням.

Заявником в заяві не наведено інших обставин, які не були і не могли бути відомі учасникам справи, і які б мали істотне значення для розгляду справи.

Суд повторно наголошує, що відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" заява № 52854/99, "Устименко проти України" (заява № 32053/13).

Відповідно до п.72 рішення Європейського Суду з прав людини від 25.07.2002 у справі "Совтрансавто-Холдинг" проти України" (заява № 48553/99) зазначено:

"Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 параграфа 1, повинно тлумачитися в світлі преамбули Конвенції ( 995_004 ), яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів."

Посилання, що одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду мається міститься і у справах Європейського суду з прав людини "Брумареску проти Румунії", "Салов проти України" та інші.

У справі Рябих проти Росії (рішення від 24.07.03., п.52) Європейський суд постановив: правова певність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності судових рішень. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Отже, господарський суд дійшов до висновку, що зазначені АТ "Мегабанк" у своїй заяві обставини, не можуть вважатися нововиявленими за своїм визначенням, не впливають на правильність рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 та не мають істотного значення для правильного вирішення спору.

Водночас, суд відхиляє посилання заявника щодо фінансової незрілості позичальника, ризиковості кредиту, надання переваг позичальнику, впливу форс-мажору та війни, процентної ставки та забезпеченню, причинно-наслідковому зв`язку із неплатоспроможністю банку в контексті того, що це не одна кредитна операція, оскільки ці обставини ґрунтуються на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судами у процесі розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 325 Господарського процесуального кодексу України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 325 ГПК України).

За таких обставин, суд відмовляє в задоволенні заяви Акціонерного товариства "Мегабанк" (вх.№11 від 25.07.2025 (н.в.о. справа №922/1626/22) від 25.07.2025) про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі № 922/1626/22 за нововиявленими обставинами та рішення суду залишає в силі.

Керуючись ст.ст. 233, 234, 235, 325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Акціонерного товариства "Мегабанк" (вх.№11 від 25.07.2025 (н.в.о. справа №922/1626/22) про перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі №922/1626/22 за нововиявленими обставинами - відмовити повністю.

Рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 у справі №922/1626/22 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена, в порядку ст.ст. 255 - 257 ГПК України до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повна ухвала складена 25 серпня 2025 року.

Суддя Л.В. Шарко