УХВАЛА

м. Київ

25.08.2025Справа № 910/1444/25
За позовом ОСОБА_1

до 1) ОСОБА_2 ;

2)Приватного акціонерного товариства "Укмонтажспецкомплект";

3) ОСОБА_3

про витребування акцій, визнання удаваним договору дарування та нотаріального акту, визнання недійсними рішень.

Суддя Сташків Р.Б.

Секретар судового засідання Гарашко Т.В.

Представники сторін:

від позивача - не з`явився;

від відповідача -1 - не з`явився;

від відповідача-2 - не з`явився;

від відповідача-3 - ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду міста Києва надійшов указаний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до ОСОБА_2 (далі - відповідач-1), ОСОБА_3 (далі - відповідач-2) та Приватного акціонерного товариства "Укрмонтажспецкомплект" (далі - відповідач-3) про:

- витребування на користь ОСОБА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 простих іменних бездокументарних акцій, емітовані ПрАТ "Укмонтажспецкомплект", у кількості 304 акцій, що становить 0,0846% від загальної кількості акцій, шляхом їх списання з депозитарного рахунку ОСОБА_3 , і зарахування на депозитарний рахунок ОСОБА_1 ;

- визнання удаваним договору дарування від 17 вересня 2022 року та нотаріального акта приймання-передачі частки в статутному капіталі ПрАТ "Укрмонтажспецкомплект" від 17.08.2022, за яким ОСОБА_2 (дарувальник) передав, а ОСОБА_3 (обдаровуваний) прийняв частку в статутному капіталі ПрАТ "Укрмонтажспецкомплект" номінальною вартістю 1887396 грн, що становить 50,003338% статутного капіталу;

- визнання недійсним та скасування рішення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ "Укрмонтажспецкомплект" оформленого протоколом від 17.03.2023;

- визнання недійсним та скасування рішення засідання наглядової ради ПрАТ "Укрмонтажспецкомплект" оформленого протоколом №31/03/23-2 від 31.03.2023.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що на думку позивачки ОСОБА_5 не відчужував акції добровільно, що свідчить про їх вибуття поза волею власника та є підставою для витребування у порядку, передбаченому ст. 388 ЦК України. Крім того, у позовній заяві позивачкою також ставиться питання не лише про витребування акцій, а й про визнання недійсними рішень, ухвалених на основі спотворених даних реєстру, а також про визнання правочину дарування удаваним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2025 відкрито провадження у справі №910/1444/25 за вищевказаними позовними вимогами, розгляд справи призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Розгляд справи у підготовчому провадженні неодноразово відкладався.

25.08.2025 через систему Електронний суд від позивачки надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. При цьому позивачка просила здійснювати розгляд вказаної заяви за відсутності її представника.

Розглянувши у судовому засіданні 25.08.2025 подану заяву ОСОБА_1 про залишення прозову без розгляду, суд дійшов висновку про наступне.

Пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду. Як вбачається із даної норми, вказане право позивача може бути реалізоване лише до початку розгляду справи по суті та є абсолютним, тобто, не залежить від мотивів позивача чи волі сторін у справі. Водночас, положення статті 226 Господарського процесуального кодексу України не є диспозитивними та передбачають обов`язок суду залишити позов без розгляду з підстав вказаних у частині 1 цієї статті.

Перевіривши повноваження особи, яка підписала заяву про залишення позову без розгляду від імені позивача (адвокат Андрійко Олена Володимирівна), суд дійшов висновку про можливість задоволення відповідної заяви та залишення позову без розгляду.

Згідно з частиною 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

За приписами частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регламентуються Законом України "Про судовий збір".

Порядок повернення судового збору, передбачений приписами статті 7 Закону України "Про судовий збір".

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" (положення якого при вирішенні питання повернення судового збору є спеціальними по відношенню до норм Господарського процесуального кодексу України) передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву у даній справі залишено без розгляду за заявою ОСОБА_1 , тобто самої позивачки, то сплачений нею за розгляд даного спору судовий збір не повертається.

Керуючись статтями 123, 126, 129, 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства "Укмонтажспецкомплект", ОСОБА_3 про витребування акцій, визнання удаваним договору дарування та нотаріального акту, визнання недійсними рішень залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, і може бути оскаржена в порядку та строк встановлені статтями 254-257 ГПК України.

Суддя Р.Б. Сташків