ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"19" серпня 2025 р. Справа № 911/2367/25

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви Фізичної особи-підприємця Хуторянської Ніни Віталіївни

до Приватного акціонерного товариства ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕНІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ

про спростування факту прострочення

за позовом Приватного акціонерного товариства ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕНІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ

до Фізичної особи-підприємця Хуторянської Ніни Віталіївни

про стягнення 105 418,03 гривень

установив:

23.07.2025 з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд" у формі електронного документа до Господарського суду Київської області подано позовну заяву Приватного акціонерного товариства ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕНІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ (далі позивач/ПрАТ ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕНІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ) до Фізичної особи-підприємця Хуторянської Ніни Віталіївни (далі відповідач) про стягнення 105 418,03 грн, у тому числі 24 351,33 грн 3% річних та 81 066,70 грн інфляційних за період з 03.02.2023 до 25.06.2025.

Вказані вимоги обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем грошового обов`язку в частині своєчасної оплати вартості не облікованої електричної енергії згідно акта про порушення №К045551 від 03.02.2022.

Господарський суд Київської області ухвалою від 23.07.2025 у справі №911/2367/25 позовну заяву ПрАТ ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕНІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі, постановив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, без проведення судового засідання.

08.08.2025 через канцелярію господарського суду Київської області від ФОП Хуторянської Н.В. надійшла зустрічна позовна заява, згідно якої відповідачка просить спростувати факт прострочення виконання грошового зобов`язання з 18.08.2022.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов таких висновків.

Приписами частин 1, 2, 4, 5 статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У відповідності до пп. 4, 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; правові підстави позову;

Однак в порушення п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України зустрічна позовна заява ФОП Хуторянської Н.В. не містить відомостей:

- щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає позовна вимога про спростування факту прострочення виконання грошового зобов`язання з 18.08.2022;

- щодо ефективності такої вимоги.

З огляду на вказане суд звертає увагу позивача на те, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності, а це означає, що вимога про захист права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Крім того суд звертає увагу на те, що вимога щодо встановлення (визнання) або спростування певного факту не може бути самостійним предметом розгляду в господарському суді, оскільки до юрисдикції останнього не належать повноваження щодо встановлення фактів, що мають юридичне значення.

З огляду наведеного та необхідності відповідачки надати відповідні пояснення суд зазначає, що:

- предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку;

- чітка ідентифікація заявлених вимог сприяє правильній оцінці спірних правовідносин в розрізі предмету та підстав позову, а також дозволяє правильно дослідити наявність та/або відсутність певних обставин, належних доведенню у тій чи іншій правовій конструкції, спрямованих на ефективний та реальний захист і відновлення порушених прав.

В порушення приписів п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України зміст позовної заяви ФОП Хуторянської Н.В. не містить правових підстав позову.

З огляду на вказане суд зауважує, що правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

Крім того ФОП Хуторянською Н.В. у зустрічній позовній заяві не викладено доводів стосовно взаємопов`язаності такого зустрічного позову із первісним позовом про стягнення сум 3% річних та інфляційних втрат, а також стосовно доцільності спільного розгляду таких позовів.

З огляду зазначеного суд зауважує, що згідно ч. 2 ст. 180 ГПК України підставою прийняття зустрічного позову до розгляду є умова, за якої задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановленні судом порушення норм процесуального законодавства при зверненні ФОП Хуторянської Н.В. до суду із відповідним зустрічним позовом, зокрема щодо оформлення такої заяви та її змісту, суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Керуючись ст. ст. 174, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця Хуторянської Ніни Віталіївни без руху.

2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:

1) письмових пояснень з викладом відомостей:

- щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає позовна вимога про спростування факту прострочення виконання грошового зобов`язання з 18.08.2022;

- щодо ефективності такої вимоги;

2) письмових пояснень з викладом правових підстав зустрічного позову позову;

3) письмових пояснень стосовно взаємопов`язаності зустрічного позову про спростування факту прострочення з 18.08.2022 із первісним позовом про стягнення сум 3% річних та інфляційних втрат, а також стосовно доцільності спільного розгляду таких позовів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Суддя В.А. Ярема