ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"12" серпня 2025 р. м. Київ Справа № 911/895/25

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Жиган А.О., розглянув матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1

до Громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту та брейкінгу»

07101, Київська область, місто Славутич, квартира Поліський, будинок 14, квартира 8,

про визнання недійсним рішення президії

за участі представників сторін:

позивача: Струкова Л.В., дані КЕП (ЕЦП);

відповідача: Поздняков П.В., дані КЕП (ЕЦП);

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №5126/25 від 14.03.2025) ОСОБА_1 до Всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту» про визнання недійсним рішення загальних зборів.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.03.2025 позовну заяву (вх.№5126/25 від 14.03.2025) ОСОБА_1 до Всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту» про визнання недійсним рішення загальних зборів залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд до Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про виконання вимог ухвали суду від 31.03.2025 у справі №911/895/25 (вх.№4439/25 від 02.04.2025), відповідно до якої позивач усунув недоліки.

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.04.2025 відкрито провадження у справі №911/895/25 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 06.05.2025 о 14:40.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх.№3980/25 від 30.04.2025) про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.05.2025, суддею Грабець С.Ю., заяву позивача (вх.№3980/25 від 30.04.2025) про проведення судового засідання у режимі відеоконференції задоволено.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від відповідача надійшла заява (вх.№6032/25 від 05.05.2025) про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.05.2025 заяву позивача (вх.№6032/25 від 05.05.2025) про проведення судового засідання у режимі відеоконференції задоволено.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№6050/25 від 06.05.2025).

У судове засідання 06.05.2025 з`явились представники позивача та відповідача.

Судом встановлено, що у відзиві на позовну заяву відповідачем надані протокол звітно-виборної конференції Всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту» від 02.03.2025 та виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в електронних копіях - неналежної якості і з наданих суду копій неможливо встановити зміст документів.

Згідно з частиною 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Зважаючи на те, що відповідач посилається на вищевказані документи як на докази при розгляді справи, проте, зміст цих документів неможливо встановити через погану якість наданих суду копій, суд дійшов висновку про витребування у відповідача документів, що долучені ним до відзиву на позовну заяву: протокол звітно-виборної конференції Всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту» від 02.03.2025 та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належної якості з надісланням копій належних якостей позивачу.

Також у підготовчому засіданні судом розглянуте питання наявності повноважень на підписання між відповідачем та його представником договору на надання правничої допомоги.

У зв`язку з чим судом витребуваний у представника відповідача, із долученням до матеріалів справи, договір (договори) про надання правничої допомоги між адвокатом та відповідачем.

У судовому засіданні представниками позивача та відповідача подані усні клопотання про участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до частин 1-5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

У зв`язку із наявністю у Господарського суду Київської області технічної можливості для проведення судового засідання в режимі відеоконференції та відповідністю клопотань вимогам статті 197 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про задоволення вказаних клопотань.

Відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З метою надання сторонам можливості для повної реалізації своїх процесуальних прав та неможливістю вчинення всіх дій, визначених частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.05.2025 витребувано у відповідача документи, що долучені ним до відзиву на позовну заяву: протокол звітно-виборної конференції Всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту» від 02.03.2025 та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належної якості з надісланням копій належних якостей позивачу, витребувано у представника відповідача договір (договори) про надання правничої допомоги між адвокатом та відповідачем, продовжено позивачу строк подання відповіді на відзив, встановлено відповідачу строк для надання заперечень на відповідь на відзив, продовжено строк підготовчого провадження у справі №911/895/25 на 30 днів, відкладено підготовче засідання у справі №911/895/25 на 17.06.2025 о 14:20, клопотання представників сторін про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від відповідача надійшла заява (вх.№6320/25 від 12.05.2025) на виконання вимог ухвали суду.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив (вх.№7116/25 від 26.05.2025).

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх.№7835/25 від 05.06.2025).

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх.№5466/25 від 16.06.2025) про зміну предмета позову.

У підготовче засідання 17.06.2025 з`явились представники позивача та відповідача.

У підготовчому засіданні 17.06.2025 представник позивача заявила усне клопотання щодо відкладення розгляду справи для доплати судового збору.

У судовому засіданні представником позивача та відповідача подані усні клопотання про участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до частин 1-5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

У зв`язку із наявністю у Господарського суду Київської області технічної можливості для проведення судового засідання в режимі відеоконференції та відповідністю клопотань вимогам статті 197 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про задоволення вказаних клопотань.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З метою надання сторонам можливості для повної реалізації своїх процесуальних прав та неможливістю вчинення всіх дій, визначених частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.06.2025 надано представнику відповідача дозвіл подати додаткові письмові пояснення на заяву позивача про зміну предмету позову у строк до 05.08.2025. Роз`яснено позивачу необхідність доплати судового збору за одну немайнову вимогу, що міститься в позовній заяві у розмірі 2422,40 грн, та за одну немайнову вимогу, що міститься в заяві про зміну предмету позову у розмірі 2422,40 грн. Відкладено підготовче засідання у справі №911/895/25 на 12.08.2025 о 14:00. Повідомлено учасників справи, що судове засідання відбудеться за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108, у Господарському суді Київської області (зал судових засідань № 2). Відкладено розгляд заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову (вх.№5466/25 від 16.06.2025). Усні клопотання представників сторін про перегляд заяв про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції задовольнено. Призначено провести підготовче засідання у справі №911/895/25, що призначене на 12.08.2025 о 14:00, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява про залишення без розгляду позову та заяви про зміну предмету позову (вх.№9989/25 від 17.07.2025).

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від відповідача заява (вх.№7167/25 від 08.08.2025) про стягнення судових витрат.

У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшли заперечення (вх.№1108/25 від 12.08.2025).

У підготовче засідання 12.08.2025 з`явились представники позивача та відповідача.

За результатом розгляду у судовому засіданні заяви позивача (вх.№ 9989/2025 від 17.07.2025) про залишення без розгляду позову та заяви про зміну предмету позову, суд дійшов таких висновків.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно із статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом враховано, що вказане право позивача є абсолютним, тобто, не залежить від мотивів позивача та/або волевиявлення іншої сторони, а також те, що вказана заява ОСОБА_1 підписані уповноваженим на вчинення таких процесуальних дій від імені позивача представником адвокатом Струковою Л.В., повноваження якої підтверджуються наданим суду ордером на надання правничої допомоги серія АМ №1118237 від 20.02.2025, відповідно до якого повноваження адвоката не обмежуються.

Зважаючи на вказане, суд не вбачає підстав для відмови у задоволенні вищевказаних заяв позивача.

Також у заяві позивача (вх.№ 9989/2025 від 17.07.2025) про залишення без розгляду позову та заяви про зміну предмету позову у справі №911/895/25 містяться клопотання про повернення позивачу судового збору, що сплачений за подання позовної заяви та заяви про зміну предмета позову.

Відповідно до частини 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Зважаючи на те, що заява позивача про зміну предмета позову та позовна заява залишається без розгляду за заявою позивача, судовий збір, що сплачений позивачем за їх подання, не підлягає поверненню з державного бюджету і залишається за позивачем.

Крім того, судом враховано, що за позовною заявою заявлялось дві позовні вимоги немайнового характеру, проте, позивачем сплачений судовий збір з розрахунку за одну таку позовну вимогу (2422,40 грн), за заявою позивача про зміну предмета позову до позовних вимог додавалось ще дві позовні вимоги немайнового характеру, проте, до цієї заяви надані докази сплати позивачем судового збору з розрахунку за одну таку позовну вимогу (2422,40 грн), у зв`язку з чим, ухвалою Господарського суду Київської області від 17.06.2025 роз`яснено позивачу необхідність доплати судового збору за одну немайнову вимогу, що міститься в позовній заяві у розмірі 2422,40 грн, та за одну немайнову вимогу, що міститься в заяві про зміну предмету позову у розмірі 2422,40 грн, вказане не було зднейснено позивачем, отже, дві позовні вимоги немайнового характеру фактично не оплачені судовим збором.

Також у судовому засіданні судом розглянута заява відповідача - Громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту та брейкінгу» (вх.№7167/25 від 08.08.2025) про стягнення з позивача судових витрат відповідача на професійну правничу допомогу у розмірі 41000,00 грн, за результатом розгляду якої суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (пункт 1 частини третьої статті 123 Господарського процесуального кодексу України).

Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

Метою запровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді та захиститися у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до врегулювання спору в досудовому порядку.

Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:

1) попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (стаття 124 Господарського процесуального кодексу України);

2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (стаття 126 Господарського процесуального кодексу України): подання заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи; зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу;

3) розподіл судових витрат (стаття 129 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною першою статті 124 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат є обов`язковою складовою як позовної заяви, так і відзиву, оскільки, з огляду на положення частин 5-7 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат враховується судом під час вирішення питання про розподіл судових витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При цьому, слід зауважити, що поданий стороною попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми таких витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Згідно із частиною другою статті 124 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Застосування відповідних положень статті 124 Господарського процесуального кодексу України належить до дискреційних повноважень суду та вирішується ним у кожному конкретному випадку з урахуванням встановлених обставин справи, а також інших чинників.

Отже, наведена норма процесуального закону надає суду право в разі невиконання стороною обов`язку подати попередній розрахунок судових витрат відмовити у їх відшкодуванні, за винятком суми сплаченого стороною судового збору.

Зазначене положення забезпечує дотримання принципу змагальності, відповідно до якого учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, та, крім того, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Подання попереднього (орієнтовного) розрахунку сум судових витрат, які сторона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, забезпечує можливість іншій стороні належним чином підготуватися до спростування витрат, які вона вважає необґрунтованими та доводити неспівмірність таких витрат, заявивши клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, відповідно, забезпечує дотримання принципу змагальності. Крім того, попереднє визначення суми судових витрат надає можливість судам у визначених законом випадках здійснювати забезпечення судових витрат та своєчасно (під час прийняття рішення у справі) здійснювати розподіл судових витрат.

З огляду на приписи статті 42 Господарського процесуального кодексу України обов`язок подання до суду попереднього (орієнтовного) розрахунку сум судових витрат для забезпечення дотримання, у тому числі, принципу змагальності, поширюється як на позивача, так і на відповідача.

Відповідно до частин першої, другої статті 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд зауважує, що відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив повинен містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Як вбачається з матеріалів справи, під час розгляду справи відповідачем було подано відзив на позовну заяву в якому відповідач не повідомляв суд про понесення будь яких судових витрат (або очікування їх понесення).

Висновки про право суду відмовити у відшкодуванні судових витрат у разі, коли учасник справи під час розгляду справи в суді першої інстанції разом з першою заявою по суті спору не подав суду попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які він очікує понести у зв`язку з розглядом справи, викладено також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.11.2019 у справі № 904/4494/18 та постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2023 у справі № 924/427/22.

Відповідно до частини четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У зв`язку з вищевказаним, судом також враховане, що розмір судових витрат відповідача на професійну правничу допомогу у сумі 41000,00 грн, за висновками суду, є значною різницею між взагалі їх відсутністю, що вбачається з відзиву.

Крім того, порядок розподілу судових витрат сторін за результатом розгляду спору визначений у статті 129 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини 4 якої інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а згідно з частиною 9 вказаної статті у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

У зв`язку з тим, що спір не вирішується судом по суті, судові витрати сторін у справі не можуть бути розподілені за вимогами частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, одночасно, при розгляді справи не встановлено випадку зловживання позивачем чи його представником процесуальними правами та відсутні підстави для висновків суду про те, що спір виник внаслідок неправильних дій позивача, відтак, відсутні підстави для застосування частини 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене вище в сукупності, суд дійшов висновку, що заява відповідача про стягнення з позивача судових витрат відповідача на професійну правничу допомогу не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 123, 124, 129, 226, 231, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Заяву ОСОБА_1 (вх.№ 9989/2025 від 17.07.2025) про залишення без розгляду позову та заяви про зміну предмету позову - задовольнити частково.

2. Залишити позов (вх. №5126/25 від 14.03.2025) ОСОБА_1 до Громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту та брейкінгу» про визнання недійсними рішень загальних зборів без розгляду.

3. Залишити заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову (вх.№5466/25 від 16.06.2025) без розгляду.

4. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про повернення судового збору відмовити.

5. У задоволенні заяви Громадської організації «Всеукраїнська федерація танцювального спорту та брейкінгу» (вх.№7167/25 від 08.08.2025) про стягнення з позивача судових витрат відповідача відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів.

Ухвала оформлена окремим документом 20.08.2025.

Суддя С.О. Саванчук