ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

20.08.2025 Справа № 917/50/24

Суддя Кльопов І.Г. , розглянувши

заяву про зауваження Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини" до протоколу судового засідання від 13.08.2025 у справі № 917/50/24

за позовною заявою Виконуючого обов`язки керівника Диканської окружної прокуратури Полтавської області, вул. Незалежності, 64А, смт. Диканька, Полтавський район, Полтавська область, 38500 в інтересах держави в особі Зіньківської міської ради, вул. Воздвиженська, 40, м. Зіньків, Полтавський район, Полтавська область, 38100

до 1. ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

2. Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини", вул. Гагаріна, 22, оф. 159, м. Бровари, Київська область, 07400

про визнання недійсними договорів оренди землі, скасування державної реєстрації права оренди та повернення земельних ділянок

встановив:

18.08.2025 за вхід. № 10727 від Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини" надійшла заява про зауваження до протоколу судового засідання від 13.08.2025.

19.08.2025 за вхід. № 10748 від Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини" надійшли повторно заява про зауваження до протоколу судового засідання від 13.08.2025, в яких заявник в прохальній частині просить суд у зв"язку з допущеною технічною опискою у зауваженнях від 18.08.2025 залишити їх без розгляду.

Розглянувши заяву Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини" про залишення зауваження без розгляду, суд виходить з наступного.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.ч. 1,2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

ГПК України не містить положень про право заявника клопотати перед судом залишити зауваження на протокол без розгляду.

Водночас, одним із принципів господарського судочинства є диспозитивність, суть якого визначена у ст.14 ГПК України та полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Однією із складових принципу диспозитивності є те, що суб`єкт має можливість відмовитися від свого права чи інтересу. Тобто право особи на звернення до суду, рівною мірою стосується й права такої особи на відкликання цієї заяви (відмову від неї) або залишення без розгляду. ГПК України не містить положень, які б забороняли особі це зробити.

Право на подання заяви та право на подання заяви про залишення без розгляду такої заяви є безумовним правом заявника, що не суперечить вимогам закону та не порушує прав чи інтересів жодних інших осіб, а суд у такому випадку повинен виходити саме з пріоритетності права заявника розпоряджатися заявленими вимогами на власний розсуд. Суд не може розглядати відповідну заяву по суті, зважаючи на те, що особа, яка її подала, цього не бажає.

У зазначеному аспекті необхідно вказати, що правове регулювання процесуальних відносин, як і будь-яких інших суспільних відносин, не позбавлене певних недоліків, одним із яких є повна або часткова відсутність норм, які регулюють відносини, що потребують правового регулювання (прогалини у праві).

Прогалини у процесуальному праві, за загальним правилом, повинні усуватися шляхом правотворчості. Водночас, у конкретній ситуації задля досягнення завдання судочинства, зокрема господарського, такі прогалини можуть бути подолані безпосередньо у процесі правозастосування. Йдеться про можливість застосування судами процесуальної аналогії. Так, наприклад, забороняється відмова у правосудді з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини (ч.11 ст.11 ГПК України). У такому випадку, суд зіштовхується з проблемою розгляду й вирішення справи за відсутності відповідних норм права та повинен ухвалювати рішення на підставі аналогії права чи аналогії закону. Аналогічно і в ситуації відсутності норм процесуального права. Відмова у судовому захисті з мотивів неврегульованості процедури суперечить сенсу та призначенню регулятивного права в цілому і процесуального права зокрема.

Водночас, застосовуючи процесуальну аналогію, слід підходити до цього лише у виняткових випадках.

ГПК України повною мірою не задовольняє потребу у правовому регулюванні спірної ситуації. Проте, виходячи зі змісту її обставин, керуючись завданням господарського судочинства, принципом диспозитивності господарського судочинства та верховенства права, суд вважає за можливе задовольнити заяву про залишення заяви про зауваження до протоколу судового засідання від 13.08.2025 без розгляду за аналогією на підставі п.5 ч.1 ст. 226 ГПК України. Інший правовий механізм вирішення ситуації, яка склалася у цій справі, відсутній, у зв`язку з чим, застосування у цій справі за аналогією п.5 ч.1 ст. 226 ГПК України є цілком виправданим, справедливим та спрямованим на реалізацію завдання та принципів господарського судочинства.

Керуючись ст.ст. 226, 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини" від 18.08.2025 (вхід. № 10727) про залишення заяви про зауваження на протокол від 13.08.2025 без розгляду - задовольнити.

2. Заяву про зауваження на протокол від 13.08.2025 Фермерського господарства "Чорноземи Зіньківщини" від 18.08.2025 (вхід. № 10727) залишити без розгляду.

Ухвала набирає чинності в порядку, визначеному ст.235 ГПК України. та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Ухвала підписана: 20.08.2025

Суддя Кльопов І.Г.