ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Київ

"25" серпня 2025 р. Справа № 911/2546/25

Суддя Т.П. Карпечкін, розглянувши позовну заяву і додані до неї документи

ОСОБА_1

до Садівничого товариства «Заліське»

про визнання недійсним рішення загальних зборів

Встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Заліське» про визнання недійсним рішення загальних зборів.

Подана позовна заява не відповідає вимогам розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, у її прохальній частині міститься вимога про визнання недійсними рішень (у множині), оформлених Протоколом №1 Загальних зборів членів садівничого товариства «Заліське» від 25.09.2021 року. В описовій частині позовної заяви наявне лише цитування змісту зазначеного протоколу без вказівки на конкретні рішення, які позивач просить визнати недійсними.

Разом з цим, у позовній заяві не зазначено, які конкретно корпоративні права та/або інтереси позивача порушені кожним оскаржуваними рішеннями Загальних зборів членів садівничого товариства «Заліське» і в чому полячгає порушення/вина відповідача.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено розміри ставок сплати судового збору за подання позовної заяви.

Частиною 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено одну немайнову вимогу.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви долучено пенсійне посвідчення по інвалідності № , видане 18.08.2020 як доказ звільнення від сплати судового збору.

Водночас, дослідивши вищезазначений документ, судом встановлено, що термін дії пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 , виданого 18.08.2020, сплинув 30.04.2023, а відтак, позивачем не надано документу, який є підставою для звільнення від сплати судового збору станом на момент подання позову.

Таким чином, позивачему порушення п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України не додано документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або належні докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, позовна заява подана з порушенням ст. ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- обґрунтованих письмових пояснень із зазначенням, які саме рішення Загальних зборів членів садівничого товариства «Заліське» від 25.09.2021 оскаржує позивач;

- обґрунтованих письмових пояснень із зазначенням, які корпоративні права та/або інтереси позивача порушені кожним із оскаржуваних рішень;

- документ, який підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або належні докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

3. На підставі ст. 174 Господарського процесуального кодексу України встановити позивачу десятиденний строк на усунення недоліків, перебіг якого, в силу положень ст. 116 Господарського процесуального кодексу України, розпочинається з дня наступного за днем вручення даної ухвали.

4. Зобов`язати позивача заяву про усунення недоліків разом з доданими до неї документами надіслати відповідачу, докази надіслання надати суду.

5. Довести до відома сторін, що всі документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо) подаються через систему "Електронний суд" із застосуванням кваліфікованого електронного підпису після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційіній системі. Для осіб, які зареєстровані в системі "Електронний суд", повідомлення, повістки, судові рішення та інші процесуальні документи надсилаються в електронному вигляді автоматично.

6. Копію ухвали Господарського суду Київської області надіслати позивачу.

7. Згідно ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

8. Відповідно до приписів ст. 255 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.П. Карпечкін