ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"19" серпня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/1778/25

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Добреля Н.С.

за участю секретаря судового засідання Хруслової А.К.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом ОСОБА_1
до1. Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛУБ СНЕ" , 2. Департаменту реєстрації Харківської міської ради
про припинення трудових відносин

за участю представників:

позивача - не з`явився;

відповідача-1 - не з`явився;

відповідача-2 - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до ТОВ "КЛУБ "СНЕ" та Департаменту реєстрації Харківської міської ради, в якій просить суд:

- припинити трудові відносини між ОСОБА_1 та ТОВ "КЛУБ "СНЕ" на підставі частини першої статті 38 КЗпП України (за власним бажанням) з дати набрання рішенням законної сили;

- виключити відомості про директора ТОВ "КЛУБ "СНЕ" ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Фактичними підставами позову є позбавлення позивача можливості самостійно припинити трудові відносини з відповідачем за власним бажанням, оскільки останнім не було прийнято рішення про його звільнення у зв`язку з непроведенням загальних зборів учасників ТОВ "КЛУБ "СНЕ".

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.05.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі №922/1778/25.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.06.2025 у справі №922/1778/25 продовжений строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 29.07.2025 закрито підготовче провадження у справі №922/1778/25 та призначений розгляд даної справи по суті.

В судовому засіданні по суті 12.08.2025 у справі №922/1778/25 була оголошена перерва на 19.08.2025 о 12:20 год.

15.08.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява (вх. 18838/25), до якої долучені докази виходу ОСОБА_1 зі складу засновників ТОВ "КЛУБ СНЕ".

19.08.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява (вх. №19066/25), до якої долучена копія довіреності від 30.07.2012 №1189).

Представник позивача в призначене на 19.08.2025 судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений у попередньому судовому засіданні по суті.

Правом на участь представників у судовому засіданні 19.08.2025 відповідачі не скористалися, про дату, час і місце розгляду повідомлені належним чином, про що свідчать довідки про доставку електронних листів до електронних кабінетів у підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" ТОВ "КЛУБ "СНЕ" та Департаменту реєстрації Харківської міської ради.

Суд зазначає, що процесуальні наслідки неявки позивача у судове засідання та дії суду у такому випадку передбачені статтею 202 ГПК України. Згідно з частиною четвертою якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається, представник позивача в судове засідання по суті, призначене на 19.08.2025, не з`явився, про поважність причин неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав. Про дату, час і місце засідання суду був повідомлений у попередньому судовому засіданні по суті (12.08.2025), про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка. Заява про відкладення судового засідання по суті від представника позивача не надходила.

Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (частини перша, четверта статті 13 ГПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена в пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 ГПК України та частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19.

У свою чергу, в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.01.2022 у справі №905/458/21 надано характеристику положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України за методом правового регулювання цих норм.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду.

Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи "імперативна" заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Верховний Суд зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 ГПК України за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 ГПК України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 ГПК України.

ГПК України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як вже зазначалось вище, станом на 19.08.2025 позивач заяв про відкладення судового засідання по суті чи розгляд справи за наявними матеріалами без участі представника не подавав, належних доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання по суті 19.08.2025 до матеріалів справи не долучив.

За вказаних обставин, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Частиною другою статті 226 ГПК України передбачено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи те, що позов залишено без розгляду з підстав неявки представника позивача в судове засідання по суті, суд покладає судові витрати на позивача.

Разом з тим суд звертає увагу позивача, що залишення позовної заяви без розгляду, не порушує прав позивача на судовий захист, оскільки особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина четверта статті 226 ГПК України).

Керуючись статтями 13, 42, 46, 202, 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня набрання нею законної сили.

Повну ухвалу підписано 20.08.2025.

Суддя Н.С. Добреля