ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"25" серпня 2025 р. м. Київ Справа № 911/733/25

за позовом Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області, м. Вишогород Київської області, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації, м. Київ,

до відповідачів 1) Вишгородської районної державної адміністрації, м. Вишогород Київської області

2) Товариства з обмеженою відповідальністю «СГВК Мрія», с. Горностайпіль Вишгородського району Київської області,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», м. Київ

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд», м. Київ

про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками

Суддя О.В. Конюх,

за участю представників:

від прокуратури: Філіпенко О.І., службове посвідчення №069063 від 01.03.2023;

від позивача: Новицька А.О., у порядку само представництва, витяг є ЄДР;

від відповідача-1: не з`явились;

від відповідача-2: Гомза В.В., адвокат, ордер серії СЕ №1108544 від 03.04.2025;

від третьої особи-1: не з`явились;

від третьої особи-2: Дубинська О.Г., адвокат, ордер серії АІ №1876037 від 17.04.2025;

вільний слухач: Довженко Б.М.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В судовому засіданні 14.07.2025 з розгляду справи по суті оголошено перерву до 25.08.2025, про що присутні представники були повідомлені особисто під розпис, а відсутній відповідач-1 ухвалою про повідомлення в порядку ст. 120-121 ГПК України, яка була доставлена до його зареєстрованого електронного кабінету 15.07.2025.

12.08.2025 від третьої особи-1 ДСГП «Ліси України» через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника.

13.08.2025 від відповідача-2 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання, у якому відповідач-2 просить суд поновити Т ОВ «СГВК «Мрія» строк на подання доказу листа ВО «Укрдержліспроект» від 10.03.2025 №03/334-25, долучити до матеріалів справи копію листа ВО «Укрдержліспроект» від 10.03.2025 №03/334-25. Клопотання про поновлення строку обґрунтоване тим, що копію вказаного листа відповідач-1 отримав 26.06.2025 разом із позовною заявою прокуратури у справі №911/2185/25, у зв`язку з чим не мало об`єктивної можливості подати вказаний доказ у встановлений строк.

20.08.2025 від відповідача-2 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про залишення позовної заяви у справі №911/733/25 без руху, у якому відповідач-2 просить суд залишити позовну заяву у справі №911/733/25 без руху; зобов`язати керівника Вишгородської окружної прокуратури усунути недоліки позовної заяви, а саме у встановлений судом строк подати документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірних земельних ділянок з кадастровими номерами :01:006:0076, :01:006:0077, :01:006:0081, експертно-грошова оцінка яких здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Клопотання обґрунтоване тим, що задоволення вимог прокурора про скасування державної реєстрації земельних ділянок у ДЗК призведе до того, що вони припинять існування як об`єкт цивільних прав. У разі задоволення позову право власності відповідача-2, який придбав спірні земельні ділянки у встановленому законом порядку і вважає себе добросовісним набувачем, зазнає втручання, яке аналогічне позбавленню права власності у розумінні статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Законом №4292-ІХ доповнено статтю 390 ЦК України частиною п`ятою такого змісту:

« 5. Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Статтю 391 Цивільного кодексу України доповнено частиною другою такого змісту:

« 2. Якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпорядження, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу».

Статтю 164 ГПК України доповнено частиною шостою такого змісту:

« 6. У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».

Статтю 238 ГПК України доповнено частиною тринадцятою такого змісту:

« 13. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».

Також доповнено ст. 174 ГПК України абзацом, відповідно до якого якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.

В судове засідання 25.08.2025 з`явився прокурор, представники позивача, відповідача-2 та третьої особи-2.

Щодо клопотання відповідача-2 про приєднання доказів від 13.08.2025, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Лист ВО «Укрдержліспроект» від 10.03.2025 №03/334-25 не є доказом у справі, позаяк стосується інших земельних ділянок з іншими кадастровими номерами, які не є предметом спору у справі №911/733/25. Відповідач твердить, що вказаним листом ВО «Укрдержліспроект» підтверджує, що надання висновків чи заключень щодо накладень чи знаходження земельних ділянок в межах земель лісового фонду не належить до його компетенції. Разом із тим, законом встановлено, що оцінка доказів та формування на їх підставі висновків належить до компетенції суду (ст.86 ГПК України), а не ВО «Укрдержліспроект».

Щодо клопотання відповідача-2 про залишення позовної заяви у справі №911/733/25 без руху, суд зазначає таке.

09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» (далі Закон №4292-ІХ)

Частина 6 ст. 164 ГПК України в редакції Закону України №4292-ІХ, передбачає, що у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Тобто, вказаним законом держава регламентувала порядок звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування та прокурорів до суду з позовами, направленими на вилучення майна з приватної власності інших осіб, шляхом визначення спеціального порядку звернення, що включає забезпечення прав відповідача через внесення депозиту у розмірі вартості майна, а також регламентувала дії суду у разі задоволення або відмови у задоволенні позовних вимог про витребування майна у добросовісного набувача, шляхом компенсації вартості майна або шляхом повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів.

При цьому, пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 4292-ІХ передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.

Наведеними нормами ст. 164, 174, 238 ГПК України, на які посилається заявник, передбачено спеціальний порядок із внесенням на депозитний рахунок суду вартості спірного майна у випадку подання прокурором віндикаційного позову про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави.

У позовній заяві, за якою відкрито провадження у справі №911/733/25, прокурор, посилаючись на висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 23.11.2021 у справі №359/3373/16, та висновки постанови Верховного Суду у постанові від 22.06.2022 у справі №367/4140/16, твердить, що критерієм розмежування між негаторним та віндикаційним позовами є доведення неможливості виникнення у набувача права власності на земельну ділянку лісогосподарського призначення. Прокурор твердить, що у випадку, якщо право власності держави та відповідний правовий титул на момент порушення та звернення до суду з позовом є чинним таке порушення може розглядатись як не пов`язане із позбавленням володіння, а позов про усунення перешкод у реалізації правомочностей користування та розпорядження є негаторним.

Прокурор, посилаючись на висновки Верховного Суду у постановах від 19.01.2022 у справі №363/2877/18, від 16.02.2022 у справі №363/669/17, від 18.01.2023 у справі №369/10847/19, твердить, що зайняття земельних ділянок, зокрема шляхом часткового накладення, треба розглядати як таке, що не пов`язане із позбавленням власника його володіння цим майном. У цьому випадку ефективним способом захисту права, яке позивач як власник земельних ділянок вважає порушеним, є усунення перешкод у користуванні належним йому майном. У разі, коли незаконно сформована земельна ділянка частково накладається на землі державного лісового фонду, лише частина спірної земельної ділянки є власністю держави, а інша належить іншій особі. За таких обставин повернення усієї земельної ділянки у власність держави порушуватиме право цієї особи на іншу частину земельної ділянки, а часткове повернення неможливе у зв`язку з її сформованістю як єдиного об`єкта цивільних прав. Прокурор твердить, що ефективним способом захисту порушеного права у цих правовідносинах є заявлення негаторного позову, у складі вимог якого має бути вимога про скасування державної реєстрації земельної ділянки у ДЗК. Тож прокурор подав до суду негаторний позов про усунення перешкод у здійсненні Київською ОДА права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення, шляхом:

1) визнання недійсним розпорядження Іванківської РДА від 30.06.2010 3 1391 в частині відведення у приватну власність ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельних ділянок загальною площею 6 га;

2) скасування рішень державного реєстратора від 16.09.2024 №75068184 про реєстрацію права приватної власності ТОВ «СГВК «Мрія» на земельну ділянку :01:006:0076, від 16.09.2024 №3233 про реєстрацію права приватної власності ТОВ «СГВК «Мрія» на земельну ділянку :01:006:0077, від 16.09.2024 №3229 про реєстрацію права приватної власності ТОВ «СГВК «Мрія» на земельну ділянку :01:006:0081;

3) скасування у Державному земельному кадастрі реєстрації земельних ділянок із кадастровими номерами :01:006:0076, :01:006:0077, :01:006:0081.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що обрання способу захисту права та формулювання позовних вимог є виключною прерогативою особи, яка звертається до суду з позовною заявою. В свою чергу до обов`язків суду належить оцінка належності та ефективності обраного способу захисту та законності та обґрунтованості позовних вимог, що здійснюється в процесі вирішення судом справи по суті, а не на стадії відкриття провадження.

Позаяк позовну заяву прокурором подано як негаторний, а не як віндикаційний позов, у прокурора був відсутній обов`язок, передбачений частиною 6 ст. 164 ГПК України, додавати до позовної заяви у справі №911/733/25 документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

З огляду на викладене, заява відповідача-2 від 20.08.2025 про залишення позовної заяви у справі №911/733/25 без руху в порядку частин 11-13 ст. 176 ГПК України не належить до задоволення.

Відповідно до частини 2 ст. 216 ГПК України якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Враховуючи викладене, керуючись частинами 11-13 ст. 176, ст.ст. 216, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання відповідача-2 ТОВ «СГВК «Мрія» від 20.08.2025 про залишення позовної заяви у справі №911/733/25 без руху залишити без задоволення.

2. В судовому засіданні з розгляду справи №911/733/25 оголосити перерву до 06.10.2025 о 12:20. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області (м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108).

3. Повідомити учасників справи про судове засідання.

4. Копію ухвали направити учасникам справи.

5. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/) а також за номером телефону .

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому частиною 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Конюх