УХВАЛА

м. Київ

21.08.2025Справа № 910/6049/25

Суддя Привалов А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, за участю секретаря судового засідання Ягельської А.О.,

справу № 910/6049/25

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХКОНСАЛТИНГ"

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство

"Стоп корупції ТВ";

2) Громадської організації "ВСЕУКРАЇНСЬКА ГРОМАДСЬКА

ОРГАНІЗАЦІЯ "СТОП КОРУПЦІЇ"

про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: Євсєєв М.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХКОНСАЛТИНГ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство" Стоп корупції ТВ"; 2) Громадської організації "ВСЕУКРАЇНСЬКА ГРОМАДСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ "СТОП КОРУПЦІЇ" про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02.04.2025 на веб-сайті відповідачів https://www.stopcor.org (за посиланням: https://www.stopcor.org/ukr/section-suspilstvo/newsamp-mcdonalds-pid-viglyadomparkingu-na-poznyakah-na-zemlyah-dlya-obslugovuvannya-avtotransprtu-zvodyat-zakladfastfudu-02-04-2025.html) було розміщено статтю під заголовком: "McDonald's під виглядом паркінгу? На Позняках на землях для обслуговування автотранспорту зводять заклад фастфуду", яка містить недостовірну інформацію негативного характеру щодо позивача, чим порушено немайнове право останнього на недоторканість ділової репутації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.05.2025 прийнято справу №910/6049/25 до провадження та ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 03.07.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2025 призначено судове засідання на 17.07.2025, оскільки на дату проведення судового засідання суддя Привалов А.І. перебував у відрядженні.

09.07.2025 через систему «Електронний суд» від представника відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній проти позову заперечує, посилаючись на його безпідставність.

16.07.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки представник позивача - адвокат Спасібухов Н.І. буде приймати участь 17.07.2025 в Господарському суді Одеської області у справі № 916/1373/22.

Представники позивача та відповідача-1 у судове засідання 17.07.2025 не з`явилися.

Представник відповідача-2 не заперечував щодо відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 17.07.2025 суд задовольнив клопотання представника позивача та постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання у справі на 21.08.2025, яка занесена до протоколу судового засідання.

20.08.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача повторно надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки представник позивача - адвокат Спасібухов Н.І. буде приймати участь у судовому засіданні в Шевченківському районному суді м. Києва у справі № 761/29686/24 о 13:30 год.

Представники позивача та відповідача-1 у судове засідання 21.08.2025 не з`явилися.

Представник відповідача-2 заперечив щодо відкладення розгляду справи, оскільки подане клопотання є необґрунтованим, так як розгляд справи № 910/6049/25 призначено на 12:00, що не перешкоджає адвокату Спасібухову Н.І. прийняти участь у судовому засіданні в Шевченківському районному суді м. Києва у справі № 761/29686/24 о 13:30 год. Представник відповідача-2 просив позов залишити без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача у судове засідання.

Суд, розглянувши клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про його необґрунтованість та відмовив у його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 11 частини 3 статті 2 ГПК України однією із основних засад господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 08.05.2018 р. у справі № 910/1873/17).

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.07.2025 відкладено підготовче засідання у справі № 910/6049/25 на 21.08.2025 за клопотання представника позивача.

Представник позивача повторно подав клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки представник - адвокат Спасібухов Н.І. буде приймати участь у судовому засіданні в Шевченківському районному суді м. Києва у справі № 761/29686/24 о 13:30 год.

Проте, підготовче засідання у справі № 910/6049/25 було призначено на 21.08.2025 о 12:00 год., відповідно у представника позивача було б достатньо часу для з`явлення до Шевченківського районного суду м. Києва, враховуючи його територіальну наближеність до Господарського суду міста Києва.

Відтак, суд дійшов висновку про неповажність причин неявки представника позивача у судове засідання 21.08.2025.

Серед іншого, судом ураховано відсутність у матеріалах справи відповіді позивача на відзив або будь-яких пояснень, щодо наведених заперечень відповідача-2, а також відсутність заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі №910/14715/17.

Водночас, частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Крім того, положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак, наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності (постанови Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21, від 13.09.2019 у справі №916/3616/15, від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 03.02.2022 у справі №910/9271/21).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (пункти 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

На думку суду, зважаючи на те, що позивач сам ініціював розгляд господарським судом справи №910/6049/25 та був обізнаний про розгляд справи, оскільки має зареєстрований Електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, до якого були надіслані ухвали суду від 19.05.2025, 24.06.2025, 17.07.2025, то відповідно ТОВ «ТЕХНОКОНСАЛТИНГ» мало сприяти у якнайшвидшому розгляді судом справи №910/6049/25, у тому числі шляхом забезпечення явки посадової особи Товариства або явки свого представника у засідання по справі.

Також необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 17.03.2023 у справі №910/17906/21 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховний Суд у постанові від 21.12.2020 у справі №910/18360/19).

Відповідно до ч. 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України.

Також, враховуючи, що позов залишено без розгляду, у зв`язку неприбуттям представника позивача в судове засідання, згідно з приписами п. 4 ч. 7 Закону України «Про судовий збір», судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись ст. 130, 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХКОНСАЛТИНГ" до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформаційне агенство" Стоп корупції ТВ"; 2) Громадської організації "ВСЕУКРАЇНСЬКА ГРОМАДСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ "СТОП КОРУПЦІЇ" про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації - залишити без розгляду.

2. Згідно ч. 1 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений та підписаний 26.08.2025.

Суддя А.І. Привалов