ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" липня 2025 р. м. Київ Справа № 911/1777/25

Суддя О.В. Конюх, при секретарі судового засідання Лівандовському О.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Білоцерківської окружної прокуратури, м. Біла Церква Київської області, в інтересах держави

до відповідача Рокитнянської селищної ради Київської області, смт Рокитне Білоцерківського району Київської області,

про зобов`язання вчинити дії,

за участю представників:

від прокуратури: Гущесова О.В., службове посвідчення №069069 від 01.03.2023;

від відповідача: не з`явились;

СУТЬ СПОРУ:

Білоцерківська окружна прокуратура, м. Біла Церква (далі по тексту прокурор) 27.05.2025 через систему «Електронний суд» звернулася до Господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави до відповідача Рокитнянської селищної ради Київської області, в якій просить суд:

зобов`язати Рокитнянську селищну раду Білоцерківського району Київської області вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності Рокитнянської селищної територіальної громади на такі захисні споруди цивільного захисту:

протирадіаційне укриття №147515, розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вулиці Ентузіастів 6 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області,

протирадіаційне укриття №147511, розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Вокзальній 44 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області,

протирадіаційне укриття №147510, розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вулиці Вокзальній 36 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області,

протирадіаційне укриття №147513, розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вулиці Лісній 12 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області,

протирадіаційне укриття №147514, розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вулиці Тополевій 11 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області,

Крім того, прокурор просить стягнути з відповідача на користь Київської обласної прокуратури судовий збір, сплачений за подання вказаної позовної заяви.

В обґрунтування позовної заяви прокурор зазначає, що під час опрацювання інформації та документів, наданих на запити прокурора органами місцевого самоврядування, державними органами виконавчої влади, у тому числі уповноваженими територіальними органами ДСНС України, встановлено факт бездіяльності Рокитнянської селищної ради щодо державної реєстрації права комунальної власності на захисні споруди цивільного захисту протирадіаційні укриття №147515, №147511, №147510, №147513, №147514, які знаходяться в смт Рокитне, що створює правову невизначеність щодо статусу вказаних об`єктів цивільного захисту та суб`єктів, зобов`язаних здійснювати його утримання у стані, придатному до використання за безпосереднім призначенням для укриття населення від засобів масового ураження в особливий період.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.05.2025 позовну заяву Білоцерківської окружної прокуратури Київської області залишено без руху, зобов`язано Білоцерківську окружну прокуратуру Київської області усунути недоліки позовної заяви, в строк не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме надати суду докази доплати судового збору до законодавчо встановленого розміру.

05.06.2025 через систему «Електронний суд» Білоцерківська окружна прокуратура подала заяву про усунення недоліків, до якої додано платіжну інструкцію №1556 від 04.06.2025 про сплату судового збору у сумі 9 084,00 грн.

Ухвалою від 06.06.2025 відкрито провадження у справі №911/1777/24 в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 07.07.2025.

01.07.2025 через систему «Електронний суд» від Рокитнянської селищної ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач визнав позовні вимоги.

Ухвалою Господарської суду Київської області від 07.07.2025 підготовче судове засідання у справі №911/1777/25 призначено 21.07.2025.

18.07.2025 через систему «Електронний суд» відповідач подав клопотання, в якому просив долучити до матеріалів справи документи, що підтверджують повноваження представника.

У підготовче судове засідання 21.07.2025 з`явився прокурор. Відповідач не з`явився, уповноважених представників для участі в судовому засіданні не направив.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ст. 191 ГПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши у судовому засіданні заяву відповідача про визнання позову, що викладена у відзиві на позовну заяву від 01.07.2025, суд встановив, що остання не суперечить законодавству та не порушує чиї-небудь права і охоронювані законом інтереси.

Відзив на позовну заяву від 01.07.2025 підписано Лісняк Марією Леонідівною, повноваження якої діяти від імені відповідача в порядку самопредставництва підтверджуються Положенням про юридичний відділ Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області затвердженого рішенням Рокитнянської селищної ради №61-04-VIII від 05.02.2021; посадовою інструкцією Головного спеціаліста юридичного відділу Рокитнянської селищної ради; розпорядженням №11.07.2022 №111-К про прийняття на посаду головного спеціаліста юридичного відділу Лісняк М.Л.; довіреністю від 08.08.2022 №03-08-27.

Відтак, розглянувши позов Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави до Рокитнянської селищної ради про зобов`язання вчинити дії, всебічно та повно вивчивши наявні у матеріалах справи докази та оцінивши їх в сукупності, господарський суд

УСТАНОВИВ:

у 1980 році прийнято в експлуатацію протирадіаційне укриття №147515, що розташоване за адресою смт Рокитне, вул. Ентузіастів 6, яке належало КП ВУЖКГ, що підтверджується паспортом протирадіаційного укриття №147515. Згідно з технічною характеристикою сховище вбудоване у п`ятиповерхову будівлю, загальна площа 252 кв.м (а.с.61). Вказане також підтверджується інформацією з облікової картки ЗСЦО, наданої ДСНС України (а.с. 81).

У 1981 році прийнято в експлуатацію протирадіаційне укриття №147511, що розташоване за адресою смт Рокитне, вул. Вокзальна 44, яке належало КП ВУЖКГ, що підтверджується паспортом протирадіаційного укриття №147511. Згідно з технічною характеристикою сховище вбудоване у п`ятиповерхову будівлю, загальна площа 260 кв.м (а.с.64). Вказане також підтверджується інформацією з облікової картки ЗСЦО, наданої ДСНС України (а.с.78).

У 1985 році прийнято в експлуатацію протирадіаційне укриття №147510, що розташоване за адресою смт Рокитне, вул. Вокзальна 36, яке належало КП ВУЖКГ, що підтверджується паспортом протирадіаційного укриття №147510. Згідно з технічною характеристикою сховище вбудоване у п`ятиповерхову будівлю, загальна площа 240 кв.м (а.с.67). Вказане також підтверджується інформацією з облікової картки ЗСЦО, наданої ДСНС України (а.с.77).

28.03.1989 прийнято в експлуатацію протирадіаційне укриття №147513, що розташоване за адресою смт Рокитне, вул. Лісна 12, яке належало КП ВУЖКГ, що підтверджується паспортом протирадіаційного укриття №147513. Згідно з технічною характеристикою сховище вбудоване у п`ятиповерхову будівлю, загальна площа 535,24 кв.м (а.с.70). Вказане також підтверджується інформацією з облікової картки ЗСЦО, наданої ДСНС України (а.с.79).

У жовтні 1981 року прийнято в експлуатацію протирадіаційне укриття №147514, що розташоване за адресою смт Рокитне, вул. Тополева 11, яке належало КП ВУЖКГ, що підтверджується паспортом протирадіаційного укриття №147514. Згідно з технічною характеристикою сховище вбудоване у п`ятиповерхову будівлю, загальна площа 105 кв.м (а.с.73). Вказане також підтверджується інформацією з облікової картки ЗСЦО, наданої ДСНС України (а.с.80).

Рішенням Рокитнянської селищної ради №405 від 04.04.2007 затверджено перелік об`єктів нерухомого майна та засобів виробництва комунальної власності територіальної громади селища Рокитне, зокрема житлові будинки 36 та 44 по вул. Вокзальній, буд. 11 по вул. Тополевій, буд. 6 по вул. Ентузіастів.

06.08.2008 за актом приймання-передачі в оперативне управління основних фондів з балансу КП «ВУЖКГ смт Рокитне» на баланс КП «Рокитне ЖЕП», які належать територіальній громаді селищна смт. Рокитне, передано на баланс КП «Рокитне ЖЕП» будинки 36 та 44 по вул. Вокзальній, буд. 11 по вул. Тополевій, буд. 6 по вул. Ентузіастів.

06.11.2012 на підставі наказу №69-О від 11.09.2022 КП КОР «Білоцерківське міжміське бюро технічної інвентаризації» провело технічну інвентаризацію протирадіаційних укриттів та складено акти інвентаризації захисної споруди цивільної оборони №147511; №147510; №147513; №147514. Крім того, 27.11.2012 складено акт інвентаризації захисної споруди цивільної оборони №147515.

Рішенням виконкому Рокитнянської селищної ради Київської області від 22.02.2023 №91 вирішено закріпити за КП «Рокитне ЖЕП» захисні споруди цивільного захисту з інженерними мережами, зокрема спірні протирадіаційні укриття №147515, №147511, №147510, №147513, №147514.

05.02.2024 прокуратура звернулась до КП «Рокитне ЖЕП» із листом від №50/2-1340вих-24, в якому зазначила, що балансі КП «Рокитне ЖЕП» перебуває 5 протирадіаційних укриттів, які являють собою підвальні приміщення багатоквартирних будинків, а саме №147515, №147511, №147510, №147513, №147514, у зв`язку з чим, прокуратура просила надати інформацію про те, чи приймалось селищною радою рішення про списання з балансу вищевказаних споруд, а також надати технічні паспорти на будинки.

У відповідь на лист прокуратури, 07.02.2024 листом №03-06-225 Рокитнянська селищна рада повідомила, що за інформацією КП «Рокитне ЖЕП» на баланс підприємства згідно акту приймання в оперативне управління основних фондів з балансу КП «ВУЖКГ смт Рокитне» на баланс КП «Рокитне ЖЕП», які належать територіальній громаді від 06.05.2008 були передані лише багатоквартирні будинки без відповідної технічної документації. Рішення про списання з балансу КП «Рокитне ЖЕП» спірних споруд цивільного захисту рада не приймала.

В листі вих.№25 від 21.03.2024 КП «Рокитне ЖЕП» повідомило прокуратуру про те, що комунальне підприємство не є балансоутримувачем протирадіаційних укриттів по причини відсутності в первинних документах інформації про наявність в підвальних приміщеннях багатоквартирних будинків спірних протирадіаційних укриттів та відсутність передачі технічної інвентаризації на укриття. Власником спірних будинків і відповідно протирадіаційних укриттів є територіальна громада в особі Рокитнянської селищної ради.

За змістом статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження (частина перша).

Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом (частина друга).

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду (частина п`ята).

Приписами статті 32 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що захисні споруди цивільного захисту державної та комунальної власності не підлягають приватизації (відчуженню). Приватизація (відчуження) споруд подвійного призначення державної та комунальної власності здійснюється за умови збереження їх функціонального призначення для укриття населення. Власник (балансоутримувач) споруди подвійного призначення зобов`язаний забезпечити збереження функціонального призначення такої споруди для укриття населення. У разі зміни власника новим власником має бути збережено функціональне призначення такої споруди для укриття населення.

До захисних споруд цивільного захисту належать зокрема протирадіаційне укриття.

Відповідно до п.28 постанови КМУ №138 від 10.03.2017 «Деякі питання використання об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту» у разі відсутності потреби та/або неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд/споруд подвійного призначення у випадках, передбачених вимогами щодо визначення критеріїв неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд, оформлення документів, що підтверджують таку неможливість, визначених МВС, підготовка пропозицій щодо подальшого використання таких споруд належить до повноважень балансоутримувачів.

Частиною 11 статті 32 Кодексу цивільного захисту України з моменту виключення споруди із фонду захисних споруд цивільного захисту вона втрачає статус об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту. Володіння, користування та розпорядження спорудами, які втратили статус об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту, здійснюються відповідно до закону. При проведенні повторної технічної інвентаризації захисних споруд цивільного захисту та споруд подвійного призначення забороняється внесення змін до документів, що можуть призвести до втрати відповідною спорудою статусу та функцій об`єкта фонду захисних споруд цивільного захисту.

Суд встановив, що Рокитнянською селищною радою не приймалось рішення про виключення спірних протирадіаційних укриттів із фонду захисних споруд цивільного захисту. Також, радою не приймалось рішень щодо відчуження спірних протирадіаційних укриттів.

Суд зазначає, що спірні протирадіаційні укриття є власністю Рокитнянської територіальної громади, від імені та в інтересах якої діє відповідач. Таким чином, Рокитнянська селищна рада зобов`язана була вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на приміщення протирадіаційного укриття №147515, №147511, №147510, №147513, №147514, чого виконано не було. Доказів реєстрації права комунальної власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на спірні протирадіаційні укриття матеріали справи не містять.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 23, 26 - 28 частини другої статті 19 Кодексу цивільного захисту України до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері цивільного захисту належить: забезпечення цивільного захисту на відповідній території; організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту; прийняття рішень про подальше використання захисних споруд цивільного захисту державної та комунальної власності у разі банкрутства (ліквідації) суб`єкта господарювання, на балансі якого вона перебуває, та безхазяйних захисних споруд; організація обліку фонду захисних споруд цивільного захисту; здійснення контролю за утриманням та станом готовності захисних споруд цивільного захисту.

Згідно з частиною восьмою статті 32 Кодексу цивільного захисту України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відповідно до ст. 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Суд зазначає, що відсутність реєстрації права комунальної власності на спірні протирадіаційні укриття протягом тривалого проміжку часу, а також заперечення КП «Рокитне ЖЕП» щодо статусу балансоутримувача спірних споруд, створює правову невизначеність щодо правового титулу об`єкту цивільного захисту та суб`єктів, зобов`язаних здійснювати його утримання.

За вказаних обставин, бездіяльність відповідача щодо державної реєстрації права комунальної власності призводить до неможливості забезпечити їх належний технічний стан, який дозволяв би привести укриття у готовність до використання за призначенням, що становить небезпеку для життя і здоров`я громадян, особливо в умовах воєнного стану, має наслідком невиконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, порушує інтереси держави (територіальної громади) та встановлені державою гарантії із забезпечення конституційних прав громадян на захист життя і здоров`я.

У контексті наведеного, господарський суд, здійснюючи правосуддя, захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша, друга статті 5 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 19.10.2022 у справі № 910/14224/20, застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду.

Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право позивача підлягає захисту обраним ним способом (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19).

Отже, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси юридичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Суд, відповідно до викладеної в позові вимоги, може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, який не суперечить закону, але лише за наявності двох умов одночасно: по-перше, якщо дійде висновку, що жодний установлений законом спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах, а по-друге, якщо дійде висновку, що задоволення викладеної у позові вимоги позивача призведе до ефективного захисту його прав чи інтересів (пункт 71. постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі №916/3156/17).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вимога прокурора про зобов`язання Рокитнянської селищної ради вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності Рокитнянської селищної територіальної громади на спірні захисні споруди цивільного захисту є ефективним способом цивільного захисту у спірних правовідносинах, пред`явлена з метою усунення правової невизначеності статусу об`єктів цивільного захисту, відповідає обставинам справи та вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Щодо наявності підстав для участі прокурора у цій справі як самостійного позивача, суд зазначає таке.

Згідно із ч.2, 3 ст. 4 ГПК України державні органи та органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 53 ГПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що держава може вступати в цивільні (господарські) та адміністративні правовідносини. У випадку, коли держава вступає в цивільні (господарські) правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими учасниками цих правовідносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у господарських, правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі №915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Також Велика Палата Верховного Суду зауважувала, що і в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Приписами статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За змістом частин 4,5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 28.09.2022 у справі № 483/448/20 у кожному випадку звернення до суду в інтересах держави, перед тим, як визначити коло відповідачів, прокурор має встановити, насамперед: (а) суб`єкта, якому належать повноваження звертатися до суду за захистом відповідного права або інтересу; (б) ефективний спосіб захисту такого права чи інтересу; (в) залежно від установленого - коло відповідачів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц наведено правовий висновок, зокрема, про те, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Водночас, Конституція України та Закон України «Про прокуратуру» надають прокурору повноваження з представництва не тільки загальнодержавних інтересів, але й локальних інтересів держави, у тому числі інтересів територіальної громади (близька за містом правова позиція Великої Палати Верховного Суду викладена в постанові від 15.09.2020 у справі №469/1044/17).

Обґрунтовуючи підстави для представництва інтересів держави в суді у цій справі, Прокурор зазначив, що порушення вказаних інтересів полягає в невиконанні Радою вимог законодавства у сфері обороноздатності держави, що призводить до недотримання встановлених державою гарантій забезпечення захисту мирного населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту, якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей для збереження їх життя і здоров`я під час військової агресії. При цьому, посилаючись на те, що Рокитнянську селищну раду визначено відповідачем у справі та пред`явлено до неї вимоги, Прокурор зазначив про наявність у нього підстав для самостійного звернення до суду в якості позивача.

Проаналізувавши норми Кодексу цивільного захисту України (які стосуються повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту), Положення про єдину державну систему цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.01.2014 № 11, суд дійшов висновку про те, що наявність в тих чи інших державних органів повноважень щодо утримання захисних споруд не свідчить про можливість їх участі у справі в якості позивачів, оскільки, як убачається з позовних вимог, спірні правовідносини стосуються не питань щодо неналежного здійснення чи нездійснення безпосереднього утримання вказаних споруд, а стосуються визначення та закріплення їх правового статусу. При цьому прокурор подав позов у зв`язку із не вчиненням Рокитнянською селищною радою дій щодо реєстрації права власності на спірну захисну споруду, у зв`язку з чим саме Рокитнянська селищна рада має бути відповідачем у даній справі.

З огляду на викладене та ситуацію, що склалася внаслідок незабезпечення Відповідачем державної реєстрації права комунальної власності на спірні нежитлові приміщення, які від початку були протирадіаційним укриттям, з метою забезпечення безпеки населення в рамках цивільної оборони, прокурор, пред`являючи такий позов, діяв в межах повноважень та порядку, передбачених статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

Оскільки, прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував у чому полягає порушення цих інтересів, визначивши Рокитнянську селищну раду відповідачем та заявивши вимогу про зобов`язання вчинити дії щодо реєстрації комунальної власності на приміщення протирадіаційного укриття, суд погоджується про те, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та правомірно звернувся до суду як самостійний позивач.

За таких обставин, повно та ґрунтовно дослідивши матеріали справи, перевіривши на відповідність закону та дійсним обставинам доводи сторін, суд задовольняє позов Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави повністю та ухвалює рішення про зобов`язання Рокитнянської селищної ради Київської області вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності Рокитнянської селищної територіальної громади на захисні споруди цивільного захисту, а саме:

протирадіаційне укриття №147515 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Ентузіастів, буд.6 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття №147511 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Вокзальній, буд.44 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття №147510 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Вокзальній, буд.36 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття №147513 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Лісній, буд.12 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття № 147514 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Тополевій, буд.11 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області.

Відповідно до ч.1 ст. 130 ГПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

У зв`язку визнанням позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, та ухваленням судом рішення у підготовчому судовому засіданні суд покладає на відповідача відшкодування Київській обласні прокуратурі 50 відсотків сплаченого судового збору, а саме у розмірі 6 056,00 грн. Інші 50 відсотків сплаченого судового збору належить повернути прокуратурі у спосіб постановлення відповідної ухвали.

Керуючись статтями 4, 12, 73-92, 126, 129, ч. 3 ст. 185, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави задовольнити повністю.

2. Зобов`язати Рокитнянську селищну раду Київської області (09601, Київська область, Білоцерківський район, смт Рокитне, вул. Незалежності 2, ідентифікаційний код 04358997) вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності Рокитнянської селищної територіальної громади на захисні споруди цивільного захисту, а саме:

протирадіаційне укриття №147515 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Ентузіастів, буд.6 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття №147511 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Вокзальній, буд.44 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття №147510 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Вокзальній, буд.36 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття №147513 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Лісній, буд.12 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області;

протирадіаційне укриття № 147514 розташоване у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку по вул. Тополевій, буд.11 в смт Рокитне Білоцерківського району Київської області.

3. Стягнути з Рокитнянської селищної ради Київської області (09601, Київська область, Білоцерківський район, смт. Рокитне, вул. Незалежності 2, ідентифікаційний код 04358997)

на користь Київської обласної прокуратури (01014, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 27/2, ідентифікаційний код 02909996)

6 056,00 грн. (шість тисяч п`ятдесят шість гривень нуль копійок) судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення підписано 20.08.2025.

Суддя О.В. Конюх