РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2025Справа № 910/2840/25
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Чинчин О.В., за участю секретаря судового засідання Тихоши Л.Г., розглянув у відкритому судовому засіданні справу в порядку загального позовного провадження

за позовом Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, Ідентифікаційний код юридичної особи 00100227)
до проДержавного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 27, Ідентифікаційний код юридичної особи 43068454) стягнення заборгованості у розмірі 1 248 916 038 грн. 20 коп.
Представники:

від Позивача: Яковченко Р.Г. (представник на підставі довіреності);

від Відповідача: Акуленко А.В. (представник на підставі довіреності);

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (надалі також - «Позивач») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» (надалі також - «Відповідач») про стягнення заборгованості у розмірі 1 248 916 038 грн. 20 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем його зобов`язань за Договором про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №910/2840/25, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 09.04.2025 року.

18.03.2025 року через систему «Електронний суд» від Відповідача надійшло клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву, продовження строку, визначеного у п.9 ухвали Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 року до 01.05.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.03.2025 року клопотання Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» про продовження процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву та строку, визначеного у п.9 ухвали Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 року, по справі №910/2840/25 задоволено частково. Продовжено Державному підприємству «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» процесуальний строк для подання суду відзиву на позовну заяву по справі №910/2840/25 до 17.04.2025 року та процесуальний строк для подання додаткових письмових доказів, клопотань, заяв, пояснень до 17.04.2025 року. В іншій частині клопотання відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2025 року, яка занесена до протоколу судового засідання, встановлено Позивачу строк до 5 днів з дня отримання відзиву для надання відповіді на відзив, встановлено Відповідачу строк до 5 днів з дня отримання відповіді на відзив для надання заперечень, відкладено підготовче судове засідання на 30.04.2025 року.

21.04.2025 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

23.04.2025 року через систему «Електронний суд» від Позивача надійшло клопотання про продовження процесуального строку для подання відповіді на відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.04.2025 року задоволено клопотання Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» про продовження процесуального строку для подачі відповіді на відзив по справі №910/2840/25, продовжено Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" процесуальний строк для подання до суду відповіді на відзив по справі №910/2840/25 до 30.04.2025 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.04.2025 року відкладено підготовче судове засідання, яке не відбулось 30.04.2025 року у зв`язку із перебуванням судді Чинчин О.В. у відпустці, на 21.05.2025 року.

01.05.2025 року через систему "Електронний суд" від Позивача надійшла Відповідь на Відзив.

06.05.2025 року через систему "Електронний суд" від Відповідача надійшли Заперечення, якими представник просив закрити провадження у справі № 910/2840/25 в частині вимог про стягнення з Відповідача на користь Позивача 413 282 169,02 грн., відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, а у разі задоволення або часткового задоволення заявлених позовних вимог зменшити розмір заявлених до стягнення відсотків річних та інфляційних втрат до 1 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.05.2025 року продовжено строк проведення підготовчого провадження на тридцять днів.

21.05.2025 року через систему "Електронний суд" від Позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог.

21.05.2025 року через систему "Електронний суд" від Відповідача надійшло клопотання про закриття провадження у справі в частині стягнення з Гарантованого покупця на користь НЕК «Укренерго» 4 442 511,73 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2025 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про зобов`язання Позивача надати відповіді на питання в порядку ст.90 ГПК України, прийнято до розгляду заяву про зменшення розміру позовних вимог, оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 04.06.2025 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.06.2024 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 02.07.2024 року.

02.07.2025 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

02.07.2025 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2024 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відкладено розгляд клопотання Відповідача про зупинення провадження у справі, встановлено Позивачу строк до 10 днів з 03.07.2025 року дня надання письмових заперечень на клопотання Відповідача про зупинення провадження у справі, відкладено розгляд справи на 06.08.2025 року.

28.07.2025 року через систему "Електронний суд" від Позивача надійшли заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі.

31.07.2025 року через систему "Електронний суд" від Відповідача надійшли письмові пояснення до клопотання про зупинення провадження у справі.

05.08.2025 року через систему "Електронний суд" від Позивача надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

В судовому засіданні 06 серпня 2025 року представник Відповідача підтримав подане клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду справи №908/1162/23. Представник Позивача заперечив проти задоволення клопотання про зупинення провадження у справі.

Суд, розглянувши клопотання Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» про зупинення провадження у справі від 02.07.2025 року, зазначає наступне.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Частиною 3 ст. 195 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1 - 3-1 частини першої статті 227 та пунктом 1 частини першої статті 228 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 статті 201 Господарського процесуального кодексу України з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Як встановлено Судом, у судовому засіданні 02.07.2025 року з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочато розгляд справи №910/2840/25 по суті. А тому Суд звертає увагу, що відповідно до вимог чинного законодавства України зупинення провадження у даній справі на підставі . 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України є неможливим.

Судом встановлено, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2025 року у справі № 908/1162/23 справу № 908/1162/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІМК» до Комунального некомерційного підприємства «Територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» Мелітопольської міської ради Запорізької області про стягнення заборгованості у розмірі 1 593 623,84 грн за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІМК» на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06 грудня 2023 року в цій справі повернуто об`єднаній палаті Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду.

У цій справі постало питання про співвідношення положень пунктів 1 та 3 частини першої статті 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» щодо визначення тимчасово окупованих територій для цілей застосування особливостей здійснення економічної діяльності та переміщення товарів, передбачених статтями 13 та 13-1 цього Закону.

Суд звертає увагу, що предметом позову у справі №910/2840/25 є стягнення заборгованості на підставі Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року з огляду на оформлені належним чином та підписані уповноваженими представниками сторін за допомогою кваліфікованого електронного підпису без зауважень та заперечень, в добровільному порядку Акти купівлі - продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів (з урахуванням актів корегування) й здійснення часткової оплати Відповідачем.

В той же час, предметом позову у справі №908/1162/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІМК» до Комунального некомерційного підприємства «Територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» Мелітопольської міської ради Запорізької області є стягнення заборгованості за договором від 31 грудня 2021 року № 2273/1 про постачання електричної енергії за спожитий у листопаді та грудні 2022 року.

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду касаційної інстанції визначається обставинами кожної конкретної справи. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/24257/16.

Суд зазначає, що правовідносини у справі, що розглядається №910/2840/25, не є подібними зі справою №908/1162/23, а тому у суду відсутні правові підстави для зупинення провадження у справі №910/2840/25 до закінчення перегляду в касаційному порядку Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду справи №908/1162/23.

За таких підстав, клопотання Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» про зупинення провадження у справі від 02.07.2025 року не підлягає задоволенню.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2024 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про зупинення провадження у справі, відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про повернення до стадії підготовчого судового засідання.

Представник Позивача підтримав вимоги та доводи позовної заяви, просив суд їх задовольнити. Представник Відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі ухвалено після закінчення судового розгляду за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

В судовому засіданні 06 серпня 2025 року, на підставі статті 240 Господарського процесуального кодексу України, оголошено вступну та резолютивну частини Рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ

У повідомленні за вих. №01/23263 від 26.06.2019 року Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" повідомило Державне підприємство «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» про приєднання останнього до умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії та долучення до реєстру учасників ринку; ідентифікатор договору № 0414-01051, дата акцептування 25.06.2019. (т.1 а.с.22)

Отже, 25.06.2019 сторони уклали Договір про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 в редакції, затвердженій наказом ДП «НЕК «Укренерго» №204 від 03.04.2019 року. (т.1 а.с.23-26)

Наказами Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» №117 від 01.03.2024 року, №360 від 24.06.2024 року, №393 від 08.07.2024 року затверджено умови Договору про врегулювання небалансів електричної енергії. (т.1 а.с.27-50)

За умовами пунктів 1.1, 1.2 Договору цей договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого договору в цілому. На підставі цього договору сторона, що приєднується, набуває статусу учасника ринку та здійснює свою діяльність у якості СВБ.

Умовами пункту 1.3 Договору встановлено, що СВБ врегульовує небаланси електричної енергії, що склалися в результаті діяльності її балансуючої групи на ринку електричної енергії, або передає свою відповідальність за небаланси електричної енергії іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи..

Відповідно до пункту 1.4 Договору ОСП врегульовує небаланси електричної енергії з СВБ у порядку, визначеному Законом України "Про ринок електричної енергії" та Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року №307 (надалі - Правила ринку).

Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення СВБ правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку (пункт 1.5 Договору).

Пунктом 2.1 Договору встановлено, що вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. За підсумками місяця визначається індикативна величина - середньозважена ціна небалансів електричної енергії за розрахунковий місяць, що розраховується шляхом ділення загальної вартості небалансів електричної енергії на загальний обсяг небалансів електричної енергії.

Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку. (п.2.2 Договору)

Відповідно до пп. 1 п. 3.3 Договору ОСП зобов`язаний виконувати розрахунки обсягу та вартості небалансу електричної енергії та інші розрахунки відповідно до цього Договору та Правил ринку.

Пунктом 4.2 Договору передбачено, що у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань після підписання сторонами Акта купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01% за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня

Згідно з п. 5.1 Договору (в редакції наказу Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» №117 від 01.03.2024 року) виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку.

Подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку (пункт 5.6 Договору).

У пункті 5.9 Договору зазначено, що ОСП формує та направляє Акт купівлі-продажу до СВБ не пізніше 13 календарного дня місяця, наступного за розрахунковим. Підписання Акта відбувається в електронній формі (за допомогою системи, яка забезпечує функціонування електронного документообігу з накладанням КЕП (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено Законом)), що забезпечує юридично значимий електронний документообіг між Сторонами та розміщений у мережі Інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/, або у паперовій формі шляхом підписання уповноваженою особою Акта (у разі неможливості підпису в електронній формі). Сторонами має бути забезпечена можливість здійснення електронного документообігу шляхом реєстрації у системі, яка забезпечує функціонування електронного документообігу. Протягом двох робочих днів з дня направлення ОСП до СВБ Акта СВБ розглядає та повертає ОСП один примірник Акта, підписаного зі своєї сторони. Акт повинен бути підписаний Сторонами в один і той самий спосіб. У разі незгоди із розрахунками ОСП відповідно до Акта СВБ протягом двох робочих днів надсилає ОСП обґрунтовані зауваження щодо цього Акта та ініціює спір відповідно до норм чинного законодавства. До здійснення коригування обсяг та вартість електричної енергії визначається за даними, зазначеними в Акті. Якщо СВБ протягом двох робочих днів з дня направлення ОСП до СВБ Акта не ініціював спір та не направив до ОСП підписаний зі сторони СВБ примірник Акта, то такий Акт вважається підписаним СВБ.

СВБ протягом двох робочих днів повертає ОСП примірник підписаного зі своєї сторони Акта купівлі-продажу у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладанням КЕП) (пункт 5.10 Договору).

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач поставив електричну енергію для врегулювання небалансів за період квітень 2024 року - грудень 2024 року, а Відповідач в свою чергу прийняв вказаний товар, що підтверджується Актами купівлі - продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів № ВН/24/04-0414 від 30.04.2024 року на суму 40 790 549 грн. 15 коп., № ВН/24/05-0414 від 31.05.2024 року на суму 107 697 510 грн. 64 коп., № ВН/24/06-0414 від 30.06.2024 року на суму 55 085 264 грн. 27 коп., № СВБ_02_2024_07_0414 від 31.07.2024 року на суму 43 779 035 грн. 54 коп., № СВБ_02_2024_08_0414 від 31.08.2024 року на суму 59 929 859 грн. 48 коп., № СВБ_02_2024_09_0414 від 30.09.2024 року на суму 55 059 723 грн. 18 коп., № СВБ_02_2024_10_0414 від 31.10.2024 року на суму 74 480 675 грн. 30 коп., № СВБ_02_2024_11_0414 від 30.11.2024 року на суму 57 198 810 грн. 71 коп. з урахуванням актів корегування №СВБ_К_03_2024_07_0414 від 26.09.2024 року (за липень 2024 року), №СВБ_К_03_2024_08_0414 від 24.10.2024 року (за серпень 2024 року), №СВБ_К_03_2024_09_0414 від 27.11.2024 року (за вересень 2024 року). (т.1 а.с.165-195)

Крім того, на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач поставив електричну енергію для врегулювання небалансів, а Відповідач в свою чергу прийняв вказаний товар, що підтверджується Актом-корегування (врегулювання) від 01.05.2024 № ВР/22/11-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.11.2022 №ВН/22/11-0414, Акту-корегування (врегулювання) від 02.03.2023 №ВР/22/11-0414 (за листопад 2022 року); актом-корегування (врегулювання) від 25.04.2024 № ВР/22/12-0414 (за грудень 2022 року) до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.12.2022 №ВН/22/12-0414, Акту-корегування (врегулювання) від 30.03.2023 №ВР/22/12-0414 (за грудень 2022 року); актом-корегування (врегулювання) від 21.04.2023 № ВР/23/01-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.01.2023 №ВН/23/01-0414 (за січень 2023 року) акт-корегування (врегулювання) від 10.05.2023 № ВР/23/02-0414 до Акту купівлі - продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 28.02.2023 №ВН/23/02-0414 (за лютий 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 08.06.2023 № ВР/23/03-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.03.2023 №ВН/23/04-0414 (за березень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 04.07.2023 № ВР/23/04-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.04.2023 №ВН/23/04-0414 (за квітень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 17.04.2024 № ВР/23/05-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.05.2023 №ВН/23/05-0414, Актом-корегування (врегулювання) від 16.08.2023 №ВР/23/05-0414 (за травень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 16.08.2023 № ВР/23/05-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.05.2023 №ВН/23/05-0414 (за травень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 17.04.2024 № ВР/23/06-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.06.2023 №ВН/23/06-0414, Акту-корегування (врегулювання) від 16.10.2023 №ВР/23/06-0414 (за червень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 17.04.2024 № ВР/23/09-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.09.2023 №ВН/23/09-0414, Актом-корегування (врегулювання) від 26.01.2024 №ВР/23/09-0414 (за вересень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 05.03.2024 № ВР/23/11-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.11.2023 №ВН/23/11-0414 (за листопад 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 07.03.2024 № ВР/23/12-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.12.2023 №ВН/23/12-0414 (за грудень 2023 року). (т.1 а.с.87-164)

Також на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач направив Відповідачу у системі управління ринком (MMS) платіжні документи (рахунки-фактури) від 25.04.2024 № 477 на суму 41 970 097,48 грн (за 2 декаду квітня 2024 року); від 06.05.2024 № 465 на суму 82 382 887,96 грн (за 3 декаду квітня 2024 року); 06.06.2024 №475 на суму 67 582 508,17 грн (за 3 декаду травня 2024 р.); від 14.06.2024 №235 на суму 88 632 709,12 грн (за 1 декаду червня 2024 р.); від 26.06.2024 №234 на суму 190 854 408,68 грн (за 2 декаду червня 2024 р.); від 04.07.2024 №462 на суму 63 146 461,45 грн (за 3 декаду червня 2024 р.) (т.1 а.с.51-69)

Листом №31/3907 від 28.06.2024 року Позивач повідомив Відповідача про відкриття рахунку ескроу. (т.1 а.с.200)

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, Позивач зазначає, що Відповідач не здійснив оплату за отриманий товар у повному обсязі та не забезпечив на своєму рахунку ескроу наявність коштів, у необхідному обсязі відповідно до звітів про коригування Таким чином, заборгованість Відповідача перед Позивачем з урахуванням Заяви про зменшення розміру позовних вимог від 21.05.2025 року, яка прийнята Судом до розгляду, становить 521 922 884 грн. 28 коп. Крім того, в результаті неналежного виконання Відповідачем умов договору, Позивач просить суд стягнути з Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» 3% річних у розмірі 25 809 189 грн. 20 коп., інфляційні у розмірі 125 676 808 грн. 10 коп.

Заперечуючи проти позову, Відповідач зазначає, що матеріали позовної заяви не містять жодних доказів прийняття АР будь-якого обґрунтованого рішення щодо необхідності обчислення врегулювання та виставлення відповідних рахунків-фактур зі спливом 12 місяців після місяця, за якими здійснювались розрахунки. Крім того, місячні звіти та звіти коригування підписані неуповноваженою особою, а у Позивача відсутнє порушене право на звернення до суду з вказаним позовом. Також наявні підстави для зменшення 3% річних та інфляційних, форс-мажорні обставини.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю в частині стягнення суми основної заборгованості в розмірі 306 620 249 грн. 94 коп., інші позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Внаслідок укладення Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року між сторонами згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, виникли цивільні права та обов`язки.

Оскільки між сторонами по справі склалися господарські правовідносини, то до них слід застосовувати положення Господарського кодексу України як спеціального акту законодавства, що регулює правовідносини у господарській сфері.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 статті 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною першою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 Господарського кодексу України).

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище врегульовані Законом України "Про ринок електричної енергії".

Відповідно до п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" оператором системи передачі є юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

Оператором системи передачі (ОСП) є суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на провадження діяльності з передачі електричної енергії (ч. 1 ст. 31 України "Про ринок електричної енергії").

Функції оператора системи передачі виконує Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО".

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України "Про ринок електричної енергії" на оператора системи передачі покладено функції адміністратора розрахунків (АР) - юридична особа, яка забезпечує організацію проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг (п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 52 Закону України "Про ринок електричної енергії" адміністратор розрахунків відповідно до правил ринку: розраховує платежі за електричну енергію оператора системи передачі та постачальників послуг з балансування, ціни небалансів електричної енергії, обсяги небалансів електричної енергії і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок. На балансуючому ринку оператором системи передачі здійснюються:

1) купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби;

2) купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.

Відповідно п. 7, 12, 46, 72, 89 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії":

- балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії;

- відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів;

- небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку;

- сторона, відповідальна за баланс, - учасник ринку, зобов`язаний повідомляти та виконувати свої погодинні графіки електричної енергії (та/або балансуючої групи) відповідно до обсягів купленої та/або проданої електричної енергії та фінансово відповідальний перед оператором системи передачі за свої небаланси (та/або небаланси балансуючої групи);

- Регулятор - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України "Про ринок електричної енергії" обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються договори, зокрема, про врегулювання небалансів.

Відповідно до ст. 70 Закону України "Про ринок електричної енергії":

- усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії (ч. 1);

- сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед оператором системи передачі (ч. 2);

- купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та оператором системи передачі за договором про врегулювання небалансів (ч. 4);

- оператор системи передачі врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку. Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з оператором системи передачі в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до правил ринку. Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії затверджується Регулятором (ч. 5);

- вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку (ч. 6).

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 (зі змінами) затверджені Правила ринку (далі - Правила ринку), якими визначено порядок реєстрації учасників ринку, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів електричної енергії, правила балансування, правила функціонування ринку допоміжних послуг, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, порядок виставлення рахунків, порядок внесення змін до цих Правил, положення щодо функціонування ринку при виникненні надзвичайної ситуації в об`єднаній енергетичній системі України.

Згідно з пунктом 1.1.4 глави 1.1 розділу І Правил ринку, скорочення, що застосовуються в цих Правилах, мають такі значення: АР - адміністратор розрахунків, ОСП - оператор системи передачі, СВБ - сторона відповідальна за баланс.

Згідно зі статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач поставив електричну енергію для врегулювання небалансів за період квітень 2024 року - грудень 2024 року, а Відповідач в свою чергу прийняв вказаний товар, що підтверджується Актами купівлі - продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів № ВН/24/04-0414 від 30.04.2024 року на суму 40 790 549 грн. 15 коп., № ВН/24/05-0414 від 31.05.2024 року на суму 107 697 510 грн. 64 коп., № ВН/24/06-0414 від 30.06.2024 року на суму 55 085 264 грн. 27 коп., № СВБ_02_2024_07_0414 від 31.07.2024 року на суму 43 779 035 грн. 54 коп., № СВБ_02_2024_08_0414 від 31.08.2024 року на суму 59 929 859 грн. 48 коп., № СВБ_02_2024_09_0414 від 30.09.2024 року на суму 55 059 723 грн. 18 коп., № СВБ_02_2024_10_0414 від 31.10.2024 року на суму 74 480 675 грн. 30 коп., № СВБ_02_2024_11_0414 від 30.11.2024 року на суму 57 198 810 грн. 71 коп. з урахуванням актів корегування №СВБ_К_03_2024_07_0414 від 26.09.2024 року (за липень 2024 року), №СВБ_К_03_2024_08_0414 від 24.10.2024 року (за серпень 2024 року), №СВБ_К_03_2024_09_0414 від 27.11.2024 року (за вересень 2024 року), які оформлені належним чином та підписані уповноваженими представниками сторін за допомогою кваліфікованого електронного підпису без зауважень та заперечень, в добровільному порядку (т.1 а.с.165-195) та здійснив часткову оплату, що підтверджується відповідними платіжними інструкціями наявними в матеріалах справи, листами Сторін про зарахування зустрічних однорідних вимог №52/3200 від 06.06.2024 р., №01/36280 від 17.06.2024 року. (т.1 а.с.214-231, т.2 а.с.35-44)

Крім того, на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач поставив електричну енергію для врегулювання небалансів, а Відповідач в свою чергу прийняв вказаний товар, що підтверджується Актом-корегування (врегулювання) від 01.05.2024 № ВР/22/11-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.11.2022 №ВН/22/11-0414, Акту-корегування (врегулювання) від 02.03.2023 №ВР/22/11-0414 (за листопад 2022 року); актом-корегування (врегулювання) від 25.04.2024 № ВР/22/12-0414 (за грудень 2022 року) до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.12.2022 №ВН/22/12-0414, Акту-корегування (врегулювання) від 30.03.2023 №ВР/22/12-0414 (за грудень 2022 року); актом-корегування (врегулювання) від 21.04.2023 № ВР/23/01-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.01.2023 №ВН/23/01-0414 (за січень 2023 року) акт-корегування (врегулювання) від 10.05.2023 № ВР/23/02-0414 до Акту купівлі - продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 28.02.2023 №ВН/23/02-0414 (за лютий 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 08.06.2023 № ВР/23/03-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.03.2023 №ВН/23/04-0414 (за березень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 04.07.2023 № ВР/23/04-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.04.2023 №ВН/23/04-0414 (за квітень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 17.04.2024 № ВР/23/05-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.05.2023 №ВН/23/05-0414, Актом-корегування (врегулювання) від 16.08.2023 №ВР/23/05-0414 (за травень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 16.08.2023 № ВР/23/05-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.05.2023 №ВН/23/05-0414 (за травень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 17.04.2024 № ВР/23/06-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.06.2023 №ВН/23/06-0414, Акту-корегування (врегулювання) від 16.10.2023 №ВР/23/06-0414 (за червень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 17.04.2024 № ВР/23/09-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.09.2023 №ВН/23/09-0414, Актом-корегування (врегулювання) від 26.01.2024 №ВР/23/09-0414 (за вересень 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 05.03.2024 № ВР/23/11-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.11.2023 №ВН/23/11-0414 (за листопад 2023 року); актом-корегування (врегулювання) від 07.03.2024 № ВР/23/12-0414 до Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 31.12.2023 №ВН/23/12-0414 (за грудень 2023 року), які оформлені належним чином та підписані уповноваженими представниками сторін за допомогою кваліфікованого електронного підпису без зауважень та заперечень, в добровільному порядку (т.1 а.с.87-164)

Також на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач направив Відповідачу у системі управління ринком (MMS) платіжні документи (рахунки-фактури) від 25.04.2024 № 477 на суму 41 970 097,48 грн (за 2 декаду квітня 2024 року); від 06.05.2024 № 465 на суму 82 382 887,96 грн (за 3 декаду квітня 2024 року); 06.06.2024 №475 на суму 67 582 508,17 грн (за 3 декаду травня 2024 р.); від 14.06.2024 №235 на суму 88 632 709,12 грн (за 1 декаду червня 2024 р.); від 26.06.2024 №234 на суму 190 854 408,68 грн (за 2 декаду червня 2024 р.); від 04.07.2024 №462 на суму 63 146 461,45 грн (за 3 декаду червня 2024 р.) (т.1 а.с.51-69)

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.02.2023 у справі №910/9374/21 зазначено, що у розумінні положень Правил ринку (зокрема пункти 1.1.4, 1.1.2, 1.8.1, 1.11.1, 1.11.8, 5.11.1, 5.11.2, 5.28.1, 7.2.1, 7.7.4), з урахуванням змісту Договору, направлення (надсилання, виставлення) рахунків на оплату учасникам ринку здійснюється адміністратором розрахунків (АР) через систему управління ринком. Іншого порядку та способу направлення рахунків, ані Правилами ринку, ані умовами Договору не передбачено, а тому Суд вважає належним їх направлення (формування) АР у системі управління ринком.

Пунктом 2.1 Договору встановлено, що вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. За підсумками місяця визначається індикативна величина - середньозважена ціна небалансів електричної енергії за розрахунковий місяць, що розраховується шляхом ділення загальної вартості небалансів електричної енергії на загальний обсяг небалансів електричної енергії.

Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку. (п.2.2 Договору)

Відповідно до п. 1.1.2, 1.11.1, 1.11.6, 1.11.8 глави 11.1 розділу І Правил ринку визначено, що система управління ринком (СУР) - програмно-інформаційний комплекс, що складається з окремих систем та підсистем, які забезпечують автоматичне управління даними та процесами, а також виконання розрахунків, передбачених цими Правилами, з урахуванням інтеграції з іншими програмно-інформаційними комплексами, які забезпечують необхідні функції. За допомогою СУР здійснюється управління процесами, зокрема проведенням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів діяльності на ринку електричної енергії згідно з цими Правилами. СУР забезпечує, зокрема, проведення розрахунків за небаланси електричної енергії. Учасники ринку мають право на доступ до інформації, яка міститься в СУР та стосується їх безпосередньо. АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком. Авторизація користувачів системи відбувається із застосуванням особистого кваліфікованого електронного підпису (далі - КЕП).

Як зазначено Позивачем та не заперечується Відповідачем, останній, як учасник ринку, володіє відповідними даними і має доступ до СУР (програмний комплекс Market management system (далі - MMS)).

Відповідно до п. 7.3.1 гл. 7.3 р. VII Правил ринку (в редакції до 30.06.2024) АР на щодекадній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.

Згідно з п. 1.1.2 гл. 1.1 р. І Правил ринку платіжний документ - рахунок, сформований адміністратором розрахунків учаснику ринку щодо оплати ним або адміністратором розрахунків своїх фінансових зобов`язань, що виникли в результаті участі на ринку електричної енергії такого учасника ринку.

Згідно з п. 7.7.3 гл. 7.7 р. VII Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа (рахунка-фактури).

Крім того, після формування в системі управління ринком (MMS) щодекадних рахунків дані комерційного обліку електричної енергії можуть уточнюватись (оновлюватись). У зв`язку з цим Правилами ринку (додаток 10) встановлено Правила врегулювання (в редакції до 30.06.2024), згідно з якими здійснюються розрахунки врегулювання.

Згідно з п. 1.1 Правил врегулювання, якщо АКО (адміністратор комерційного обліку) надасть оновлені дані комерційного обліку по учасниках ринку, то будь-які розбіжності, виявлені після цього, урегульовуються між ОСП (Позивачем) та СВБ (Відповідачем) відповідно до цих Правил врегулювання.

Відповідно до п. 7.3.2 гл. 7.3 р. VII Правил ринку (у редакції із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1211 від 26.06.2024) для формування місячного звіту СВБ АКО на дев`ятий день місяця, наступного за розрахунковим, надає АР сертифіковані дані комерційного обліку за розрахунковий місяць.

АР через СУР, на одинадцятий календарний день місяця, наступного за розрахунковим, формує місячний звіт СВБ та надсилає на електронну адресу СВБ повідомлення про формування місячного звіту СВБ.

СВБ зобов`язана впродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування місячного звіту СВБ забезпечити на рахунку ескроу СВБ наявність коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості СВБ та погашення простроченої заборгованості СВБ в обсязі, достатньому для оплати СВБ небалансів відповідно до місячного звіту СВБ.

З урахуванням даних місячного звіту СВБ оформлюється Акт купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів у порядку, встановленому договором про врегулювання небалансів електричної енергії.

АР о 08:00 на третій робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту СВБ перераховує з рахунку ескроу СВБ на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ОСП кошти в обсязі, достатньому для оплати СВБ небалансів відповідно до Акта купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів.

Якщо за результатами місячного звіту СВБ має відбутись списання для АР (нарахування для СВБ), АР на четвертий робочий день з дня надсилання повідомлення про формування місячного звіту СВБ перераховує з рахунку зі спеціальним режимом використання ОСП кошти на рахунок СВБ відповідно до Акта купівлі-продажу небалансів електричної енергії.

У разі недостатності на рахунку ескроу СВБ коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості СВБ та погашення простроченої заборгованості СВБ в обсязі, достатньому для оплати СВБ небалансів відповідно до Акта купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів, АР вживає заходів, передбачених главою 1.7 розділу I цих Правил.

Так, на виконання умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року Позивач сформував у системі управління ринком (СУР) місячні звіти СВБ за липень-листопад 2024 року і надіслав на електронну адресу Боржника відповідні повідомлення про формування місячних звітів: місячний звіт від 12.08.2024 № 248 на суму 340 059 743,69 грн (за липень 2024 року); місячний звіт від 11.09.2024 № 569 на суму 181 934 992,62 грн (за серпень 2024 року); місячний звіт від 11.10.2024 № 278 на суму 122 575 817,84 грн (за вересень 2024 року); місячний звіт від 11.11.2024 № 293 на суму 54 152 137,94 грн (за жовтень 2024 року); місячний звіт від 11.12.2024 № 291 на суму 225 146 826,60 грн (за листопад 2024 року) (т.1 а.с.70-76)

Згідно з абз. 6,8 п. 3.2 Правил коригування СВБ зобов`язана впродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування звіту про коригування забезпечити на рахунку ескроу СВБ наявність коштів, вільних від інших зобов`язань з оплати поточної заборгованості СВБ та погашення простроченої заборгованості СВБ, у необхідному обсязі відповідно до звіту про коригування. АР о 08:00 на третій робочий день з дня надсилання повідомлення про формування звіту про коригування перераховує з рахунку ескроу СВБ на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ОСП кошти в обсязі, необхідному відповідно до Акта коригування.

Проте, Відповідач в порушення умов Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року не забезпечив на своєму рахунку ескроу наявність коштів, в обсязі, достатньому для оплати небалансів відповідно до місячних звітів, що підтверджується інформацією про залишки на рахунку ескроу. (т.1 а.с.201-213)

Відповідно до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Враховуючи вищенаведені умови Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року обов`язок Відповідача по оплаті вартості електричної енергії для врегулювання небалансів за період квітень 2024 року - грудень 2024 року з урахуванням актів корегувань станом на момент розгляду даної справи настав.

Таким чином, заборгованість Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» перед Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» за Договором про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року становить 521 922 884 грн. 28 коп. з урахуванням Заяви про зменшення розміру позовних вимог від 21.05.2025 року, яка прийнята Судом до розгляду.

В той же час, Судом встановлено, що після відкриття провадження у справі №910/2840/25 Державним підприємством «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» було сплачено на рахунок Позивача грошові кошти у загальному розмірі 306 620 249 грн. 94 коп., що підтверджується відповідними платіжними інструкціями, наявними в матеріалах справи. (т.2 а.с.120, 149, 172-174)

Пунктом 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Суд зазначає, що господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до відкриття провадження у справі, то зазначена обставина тягне за собою відмову в позові, а не закриття провадження у справі.

Таким чином, враховуючи сплату Державним підприємством «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» грошових коштів Позивачу в розмірі 306 620 249 грн. 94 коп. після відкриття провадження у даній справі, Суд приходить до висновку щодо закриття провадження у справі №910/2840/25 в частині стягнення 306 620 249 грн. 94 коп. - суми основної заборгованості у зв`язку з відсутністю предмету спору між сторонами.

Таким чином, заборгованість Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» перед Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» за Договором про врегулювання небалансів електричної енергії №0414-01051 від 25.06.2019 року становить 215 302 634 грн. 34 коп.

Проте, Суд зазначає, що матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів відповідно до статей 76 - 79 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження сплати Відповідачем грошових коштів Приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго» в розмірі 215 302 634 грн. 34 коп.

Отже, Суд зазначає, що Відповідач, в порушення вищезазначених норм Цивільного кодексу України та умов Договору, не здійснив оплату отриманого товару в повному обсязі, тобто не виконав свої зобов`язання належним чином, а тому Суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення 215 302 634 грн. 34 коп. - суми основної заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

При зверненні до суду Позивач просив стягнути з Відповідача на його користь 3% річних за загальний період прострочки з 25.04.2024 р. по 28.02.2025 р. у розмірі 25 809 189 грн. 20 коп. та інфляційні у розмірі 125 676 808 грн. 10 коп.

Пунктом 2 ст. 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитору зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Сплата трьох процентів річних від простроченої суми (якщо інший їх розмір не встановлений договором або законом) не має характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові. (п.4.1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» №14 від 17.12.2013 року).

Суд, перевіривши розрахунок 3% річних, як плати за користування чужими грошовими коштами за період прострочки Відповідачем сплати за надані послуги за загальний період прострочки з 25.04.2024 р. по 28.02.2025 р. у розмірі 25 809 189 грн. 20 коп. вважає, що ця частина позовних вимог підлягає задоволенню у повному обсязі. При цьому, при здійсненні розрахунку заборгованості за жовтень 2024 року Позивачем невірно визначено базу для нарахування 3% річних, а саме замість 54152137 грн. 94 коп. зазначено 54152137 грн. 95 коп., проте вказана різниця не вплинула на суму 3% річних за вказаний період прострочення Відповідача.

Інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті. Зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція) (п.п. 3.1, 3.2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» №14 від 17.12.2013 року)

Таким чином, законом установлено обов`язок боржника у разі прострочення виконання грошового зобов`язання сплатити на вимогу кредитора суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та трьох відсотків річних за весь час прострочення виконання зобов`язання.

Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у виді інфляційного нарахування на суму боргу та трьох процентів річних виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Отже, у розумінні положень наведеної норми позивач як кредитор, вправі вимагати стягнення у судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних до повного виконання грошового зобов`язання.

Разом із тим, Суд зазначає, що інфляційні нарахування на суму боргу, сплату яких передбачено частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті.

Згідно з положеннями ст. 1 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індекс споживчих цін (індекс інфляції) - показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць.

Офіційний індекс інфляції, що розраховується Державним комітетом статистики України, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України.

Відповідно до ст. 3 вищевказаного Закону індекс споживчих цін обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Оскільки індекси інфляції є саме коефіцієнтами, призначенням яких є переведення розміру заборгованості у реальну величину грошових коштів з урахуванням знецінення первинної суми, такі інфляційні втрати не можуть бути розраховані за певну кількість днів прострочення, так як їх розмір не відповідатиме реальній величині знецінення грошових коштів, що існував у певний період протягом місяця, а не на конкретну дату чи за декілька днів.

Згідно з Листом Державного комітету статистики України №11/1-5/73 від 13.02.2009р. також не має практичного застосування середньоденний індекс інфляції, що може бути розрахований за формулою середньої геометричної незваженої (корінь з місячного індексу в 31 (30) степені). Так, він вказує лише на темп приросту цін за 1 день та не є показником реальної величини знецінення грошових коштів кредитора за період прострочення боржником своїх зобов`язань.

Зазначені висновки підтверджуються Рекомендаціями Верховного Суду України щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ, даних у листі Верховного Суду України № 62-97р від 03.04.1997р., відповідно до яких визначення загального індексу за певний період часу здійснюється шляхом перемноження помісячних індексів, тобто накопичувальним підсумком. Його застосування до визначення заборгованості здійснюється за умов, якщо в цей період з боку боржника не здійснювалося платежів, тобто розмір основного боргу не змінювався. У випадку, якщо боржник здійснював платежі, загальні індекси інфляції і розмір заборгованості визначаються шляхом множення не за весь період прострочення, а виключно по кожному періоду, в якому розмір заборгованості не змінювався, зі складанням сум отриманих в результаті інфляційних збитків кожного періоду. При цьому, слід вважати, що сума, внесена за період з 1 по 15 число відповідного місяця, індексується за період з врахуванням цього місяця, а якщо з 16 по 31 число, то розрахунок починається з наступного місяця.

Таким чином, інфляційні мають розраховуватись шляхом визначення різниці між добутком суми боргу та помісячних індексів інфляції за час прострочення, розділених на сто, і сумою боргу.

Зазначене відповідає п. 6 Наказу Держкомстату №265 від 27.07.2007р. «Про затвердження Методики розрахунку базового індексу споживчих цін», відповідно до якого розрахунки базового індексу споживчих цін проводяться за міжнародною класифікацією індивідуального споживання за цілями та здійснюються відповідно до модифікованої формули Ласпейреса. Розрахунки базового індексу споживчих цін за квартал, період з початку року і т.п. проводяться «ланцюговим» методом, тобто шляхом множення місячних (квартальних і т.д.) індексів.

При цьому, коли відносно кожного грошового зобов`язання, які мають різні строки виникнення, проводиться оплата частинами через короткі проміжки часу, розрахунок інфляційних втрат необхідно здійснювати щодо кожного окремого платежу, як складової загальної суми окремого грошового зобов`язання, за період з моменту виникнення обов`язку з оплати та який буде спільним для всіх платежів по конкретному грошовому зобов`язанню, до моменту фактичного здійснення платежу з подальшим сумуванням отриманих результатів для визначення загальної суми інфляційних втрат.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19 викладено таку правову позицію щодо застосуванням механізму розрахунку інфляційних втрат у разі, якщо прострочення виконання грошового зобов`язання становить неповний місяць. Зокрема, у наведеній постанові об`єднана палата Касаційного господарського суду роз`яснила, що "сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме: час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу; час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується".

Суд, перевіривши розрахунок інфляційних, як збільшення суми основного боргу в період прострочки виконання боржником його грошового зобов`язання в зв`язку з девальвацією грошової одиниці України, за загальний період прострочки з 25.04.2024 р. по 28.02.2025 р. у розмірі 125 676 808 грн. 10 коп. вважає, що ця частина позовних вимог підлягає частковому задоволенню у зв`язку з невірним розрахунком Позивача, а тому з Відповідача на користь Позивача підлягають стягненню інфляційні за загальний період прострочки з 25.04.2024 р. по 28.02.2025 р. у розмірі 124 408 586 грн. 91 коп.

У відзиві на позовну заяву Відповідач просив суд зменшити 3% річних та інфляційних.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 зазначила, що виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання.

Із цього випливає, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки, штрафу, процентів річних є правом суду. Господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе їх зменшення. Велика Палата Верховного Суду також вказала, що відсотки річних, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника та не можуть розглядатися як спосіб отримання кредитором доходів.

Водночас у зазначеній справі Велика Палата Верховного Суду, зменшуючи розмір неустойки, штрафу, процентів річних, не позбавила кредитора можливості захистити власні інтереси шляхом стягнення процентів річних у тому розмірі, який відповідно до обставин справи одночасно виконує компенсаційну функцію для кредитора, але не є надмірним для боржника.

Велика Палата Верховного Суду допустила зменшення розміру відсотків річних з урахуванням конкретних обставин справи, а саме - встановлення процентної ставки річних на рівні 40 % та 96 % і її явної невідповідності принципу справедливості.

В той же час, у цій справі Позивачем до стягнення заявлено відсотки річних у розмірі, передбаченому законом (частиною другою статті 625 ЦК України) - 3 %.

Таким чином, у даній справі відсутні такі обставини неспівмірності заявленої до стягнення суми процентів річних, як у справі № 902/417/18.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 15.06.2023 у справі 921/94/21.

Суд зазначає, що розмір заявлених до стягнення відсотків річних відповідає розміру, встановленому законом (3 %), а Відповідачем, в свою чергу, не наведено будь-яких виключних (надзвичайних) обставин.

Крім того, постанова Великої Палати Верховного Суду у справі № 902/417/18 не містить висновків про можливість зменшення відсотків річних нижче 3%, встановлених чинним законодавством.

Отже, на переконання суду, у даному випадку, враховуючи принципи справедливості, добросовісності та розумності, відсутні підстави для зменшення 3% річних, нарахованих відповідно до ст. 625 ЦК України.

Щодо зменшення інфляційних, то Суд зазначає, що інфляційна складова боргу не підлягає зменшенню на підставі ст.233 ГК та ст.551 ЦК, оскільки інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена ч. 2 ст. 625 ЦК, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті.

Подібної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 07.09.2022 у справі № 910/9911/21.

Щодо доводів Відповідача про унеможливлення стягнення з нього інфляційних втрат та 3% річних, у зв`язку з настанням обставин непереборної сили, Суд зазначає.

Відповідно до ч. 1 ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

За змістом ч. 2 ст. 218 ГК України підставою для звільнення від відповідальності є тільки непереборна сила, що одночасно має ознаки надзвичайності і невідворотності.

Із аналізу наведених правових норм вбачається, що на особу, яка порушила зобов`язання, покладається обов`язок доведення того, що відповідне порушення є наслідком дії певної непереборної сили, тобто, що непереборна сила не просто існує, а безпосередньо призводить до порушення стороною свого зобов`язання (необхідність існування причинно-наслідкового зв`язку між виникненням форс-мажорних обставин та неможливістю виконання стороною своїх зобов`язань).

Зазначене узгоджується із правовою позицією, викладеною, зокрема, у постановах Верховного Суду від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 від 30.11.2021 у справі №913/785/17, від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21.

Відповідно до пунктів 1.15.4, 1.15.7 Правил ринку учасник ринку, який зазнав впливу форс-мажору, зобов`язаний негайно за допомогою будь-якого засобу зв`язку повідомити ОСП та Регулятора про настання форс-мажору не пізніше ніж через 2 робочі дні з моменту виникнення форс-мажору, а також надати у письмовій формі офіційне підтвердження настання форс-мажорних обставин. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про неможливість виконання прийнятих за цими Правилами зобов`язань позбавляє відповідного учасника ринку права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання вимог за цими Правилами. Наявність обставин форс-мажору підтверджується відповідним документом Торгово-промислової палати України або відповідними територіальними відділеннями.

Відповідно до положень пунктів 6.1.-6.4 Договору визначено, що якщо внаслідок дії форс-мажорних обставин (техногенного, природного, соціально-політичного, військового характеру, обставин юридичного форс-мажору (дія/рішення органів державної влади, органів, установ, що містять заборону або обмеження з питань, які мають безпосереднє відношення до виконання цього Договору) унеможливлюється виконання будь-якою стороною зобов`язань за цим Договором, така сторона повинна повідомити у письмовій формі про це іншу сторону протягом п`яти днів з моменту виникнення таких обставин. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї із сторін про неможливість виконання прийнятих за цим Договором зобов`язань позбавляє таку сторону права посилатися на будь-яку зазначену в пункті 6.1. цього Договору обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань. У разі дії форс-мажорних обставин більше 30 календарних днів сторони мають право відмовитися від подальшого виконання зобов`язань за цим Договором та в установленому порядку розірвати цей Договір. Розірвання цього Договору тягне за собою відповідні правові наслідки щодо діяльності сторін на ринку електричної енергії. Наявність форс-мажорних обставин підтверджується відповідним документом, виданим Торгово-промисловою палатою України або її територіальними підрозділами.

Щодо посилань Відповідача на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 за № 2024/02.0-7.1, Суд зазначає.

Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 за № 2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою запровадження воєнного стану, та підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору.

Однак, порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) визначено в Законі України "Про торгово-промислові палати в Україні" та деталізовано в розділі 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням президії ТПП України від 15.07.2014 №40(3) (з наступними змінами) (далі - Регламент).

Відповідно до ч. 1 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) здійснюється сертифікатом про такі обставини.

За умовами п. 6.2 Регламенту форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи щодо кожного окремого договору, контракту, угоди тощо, а також податкових та інших зобов`язань/обов`язків, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

В сертифікаті про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) вказуються дані заявника, сторони за договором (контрактом, угодою тощо), дата його укладення, зобов`язання, що за ним настало чи настане найближчим часом для виконання, його обсяг, термін виконання, місце, час, період настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), які унеможливили його виконання, докази настання таких обставин (п. 6.12 Регламенту).

Отже, із вказаного можна дійти висновку, що форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються виключно сертифікатом, а не листом на сайті Торгово-промислової палати України.

Лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, контракту, угоди тощо, виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Більш того, загальний офіційний лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 видано без дослідження наявності причинно-наслідкового зв`язку між військовою агресією російської федерації проти України та неможливістю виконання конкретного зобов`язання.

Суд зауважує, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона, яка посилається на конкретні обставини, повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 617 ЦК України, ч. 2 ст. 218 Господарського кодексу України та ст. 14-1 Закону "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні і невідворотні обставини за даних умов здійснення господарської діяльності, що об`єктивно унеможливлюють виконання особою зобов`язань за умовами договору, обов`язків, передбачених законодавством.

Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.

Тобто, введення воєнного стану на території України не означає, що відповідач не може здійснювати господарську діяльність та набувати кошти, адже протилежного відповідачем не доведено відповідними доказами.

Крім того, Відповідачем не надано відомостей про те, що Позивач перебуває в кращому становищі порівняно з відповідачем, з огляду на запровадження в державі воєнного стану, тобто такі форс-мажорні обставини, стосуються обох сторін.

З урахуванням наведеного, Суд дійшов висновку, що введення воєнного стану не є автоматичною підставою для звільнення від виконання зобов`язань особою, яка посилається на такі обставини, має бути підтверджено не факт настання цих обставин, а саме їхня здатність впливати на реальну можливість виконання конкретного зобов`язання.

Суд відхиляє доводи Відповідача про повідомлення всіх своїх контрагентів, у тому числі позивача, про настання обставин непереборної сили шляхом оприлюднення відповідного повідомлення на своєму офіційному вебсайті в мережі Інтернет, оскільки як Правилами ринку, так і умовами Договору визначено чіткий порядок повідомлення іншої сторони Договору про настання форс-мажорних обставин, однак в матеріалах справи відсутні будь-які докази повідомлення Позивача у визначеному Договором порядку про настання форс-мажорних обставин, а також відповідний сертифікат Торгово-промислової палати, який би підтверджував, що порушення зобов`язання за Договором з боку ДП "Гарантований покупець" сталося внаслідок дії форс-мажорних обставин.

За таких обставин, доводи Відповідача про настання форс-мажорних обставин є необґрунтованими.

Таким чином, з Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» підлягає стягненню заборгованість у розмірі 215 302 634 грн. 34 коп., 3% річних у розмірі 25 809 189 грн. 20 коп., інфляційні у розмірі 124 408 586 грн. 91 коп.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Крім того, Суд звертає увагу Позивача, що частиною першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі:1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом; 2) повернення заяви або скарги; 3) відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі; 4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням); 5) закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Таким чином, Позивач має право подати відповідне клопотання про повернення сплаченого судового збору у розмірі 386 043 грн. 19 коп. у разі закриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ

1. Закрити провадження у справі №910/2840/25 за позовом Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» до Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» в частині стягнення заборгованості у розмірі 306 620 249 грн. 94 коп. у зв`язку з відсутністю предмету спору між сторонами.

2. Позов Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» - задовольнити частково.

3. Стягнути з Державного підприємства «ГАРАНТОВАНИЙ ПОКУПЕЦЬ» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 27, Ідентифікаційний код юридичної особи 43068454) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, Ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) заборгованість у розмірі 215 302 634 (двісті п`ятнадцять мільйонів триста дві тисячі шістсот тридцять чотири) грн. 34 коп., 3% річних у розмірі 25 809 189 (двадцять п`ять мільйонів вісімсот дев`ять тисяч сто вісімдесят дев`ять) грн. 20 коп., інфляційні у розмірі 124 408 586 (сто двадцять чотири мільйони чотириста вісім тисяч п`ятсот вісімдесят шість) грн. 91 коп. та судовий збір у розмірі 460 200 (чотириста шістдесят тисяч двісті) грн. 08 коп.

4. В іншій частині позову - відмовити.

5. Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

6. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

7. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 13 серпня 2025 року.

Суддя О.В. Чинчин