ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"28" липня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/2446/24
Господарський суд Одеської області у складі судді Смелянець Г.Є.

при секретарі судового засідання Лещенко Л.С.

розглянувши у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження

справу №916/2446/24

за позовом: Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі: Херсонської обласної державної адміністрації (Херсонська обласна військова адміністрація)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Лиман"

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном

за участю представників:

від прокуратури: Кобзар А.І.

від позивача: Макаренко М.В. /самопредставництво/

від відповідача: не з`явився

В С Т А Н О В И В:

Херсонська обласна прокуратура в інтересах держави в особі Херсонської обласної державної адміністрації (Херсонська обласна військова адміністрація) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лиман", в якому просить Господарський суд Одеської області:

- усунути перешкоди власнику - державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації, у користуванні та розпорядженні майном шляхом припинення використання товариством з обмеженою відповідальністю «Лиман» () Рогачикської затоки Каховського водосховища площею водного дзеркала 350 га, розташованої на території Каховського (раніше Верхньорогачицького) району Херсонської області, разом із земельною ділянкою під нею для цілей спеціального використання водних біоресурсів в Режимі рибогосподарської експлуатації.

- усунути перешкоди власнику - державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні майном шляхом зобов`язання товариства з обмеженою відповідальністю «Лиман» () повернути державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації Рогачикську затоку Каховського водосховища площею водного дзеркала 350 га, розташовану на території Каховського (раніше Верхньорогачицього) району Херсонської області, разом із земельною ділянкою під нею.

- стягнути з відповідача на користь Херсонської обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 4844,8 грн за подачу позову на рахунок Херсонської обласної прокуратури за наступними реквізитами: отримувач коштів - Херсонська обласна прокуратура (адреса: вул. Михайлівська, 33, м. Херсон, 01011, , р/рUA0002291, ДКСУ м. Київ, МФО 820172).

Позовні вимоги обґрунтовані посиланнями на те, що ТОВ «Лиман» з 2019 року на підставі Режиму рибогосподарської експлуатації Рогачикської затоки Каховського водосховища, який погоджений 28.02.2012 Державним агентством рибного господарства України, 15.02.2012 Головним управлінням охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства в Херсонській області, а також Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Херсонській області, безпідставно здійснювало використання Рогачикської затоки Каховського водосховища за відсутності жодного правовстановлюючого документа на земельну ділянку та водний об`єкт.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.06.2024 позовну заяву Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі: Херсонської обласної державної адміністрації (Херсонська обласна військова адміністрація) прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 15.07.2024.

У підготовчому засіданні 15.07.2024 судом постановлено протокольну ухвалу, якою продовжено підготовче провадження на 30 днів та підготовче засідання відкладено на 05.08.2024.

05.08.2024 підготовче засідання не відбулося, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони в м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги та ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.08.2024 учасників справи в порядку ст.120 ГПК України повідомлено про призначення підготовчого засідання на 09.09.2024.

21.08.2024 за вх.№30792/24 господарським судом одержано додаткові пояснення позивача у справі до позовної заяви про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном.

У підготовчому засіданні 09.09.2024 судом постановлено протокольну ухвалу, якою закрито підготовче провадження та призначено судове засідання щодо розгляду справи про суті на 07.10.2024.

У судовому засіданні 07.10.2024 судом постановлено протокольну ухвалу, якою запропоновано учасникам справи надати письмові пояснення стосовно можливості зупинення справи №916/2446/24 до перегляду Верховним Судом справи №922/1168/23. Також протокольною ухвалою відкладено судове засідання щодо розгляду справи про суті на 21.10.2024.

14.10.2024 за вх.№37329/24 господарським судом одержано додаткові пояснення позивача у справі.

18.10.2024 за вх.№37940/24 господарським судом одержано пояснення прокуратури щодо можливості зупинення провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.10.2024 зупинено провадження у справі №916/2446/24 до закінчення перегляду справи №922/1168/23 Судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

05.06.2025 за вх.№17838/25 господарським судом одержано клопотання Херсонської обласної прокуратури про поновлення провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.06.2025 поновлено провадження у справі №916/2446/24 та призначено судове засідання щодо розгляду справи по суті на 14.07.2025.

17.06.2025 за вх.№19099/25 господарським судом одержано клопотання позивача про приєднання до матеріалів справи повноважень представника позивача.

У судовому засіданні 14.07.2025 судом постановлено ухвалу без оформлення окремого документа, якою оголошено перерву в судовому засіданні щодо розгляду справи по суті до 28.07.2025.

У судовому засіданні щодо розгляду справи по суті 28.07.2025, за участю представників прокуратури та позивача, судом проголошено ступну та резолютивну частини рішення.

Відповідач у судові засідання не з`явився та відзив на позов до суду не надав.

При цьому, ухвали суду від 05.06.2024, 15.07.2024, 05.08.2024, 09.09.2024, 07.10.2024, 21.10.2024, 09.06.2025, 14.07.2025 не було направлено відповідачу на адресу: 74430, Херсонська область, Каховський (раніше Верхньорогачицький) район, с. Таврійське, вул. Мирна, будинок 6, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у зв`язку із тим, що поштове відділення не працює в умовах воєнного стану, про що у справі наявна відповідна інформаційна довідка.

Разом з тим, на виконання вимог ч.1 ст. 12-1 Закону України Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України № 1207-VII від 15.04.2014 відповідача про розгляд даної справи повідомлено судом шляхом розміщення відповідних оголошень на веб-порталі «Судова влада України». Тобто, в силу вимог абз.3 ч.1 ст.12-1 вказаного Закону України відповідач вважаються повідомленими про розгляд даної справи судом.

Отже, враховуючи, вжиття господарським судом всіх залежних від нього заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд даної справи, та забезпечення реалізації відповідачем своїх прав на судовий захист, в тому числі шляхом надання відповідних заяв по суті справи, а також враховуючи строки розгляду даної справи, господарський суд визнав за можливе вирішити справу за наявними матеріалами справи відповідно до ч. 9 ст.165 ГПК України.

Стислий виклад позиції прокуратури:

- ТОВ «Лиман» отримав Режим рибогосподарської експлуатації Рогачикської затоки Каховського водосховища, який погоджений 28.02.2012 Державним агентством рибного господарства України, 15.02.2012 Головним управлінням охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства в Херсонській області, а також Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Херсонській області.

- Обставини здійснення ТОВ «Лиман» рибогосподарської діяльності підтверджується інформацією Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області.

- На підставі Режиму ТОВ «Лиман» з 2019 року здійснювався промисел водних біоресурсів на території Рогачикської затоки Каховського водосховища. Проте, ТОВ «Лиман» у встановленому законодавством порядку не отримано будь-яких документів, які надають право на використання земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом - Рогачикською затокою Каховського водосховища.

- Використання ТОВ «Лиман» земельної ділянки в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом має бути припиненим, а земельна ділянка з розташованим на ній водним об`єктом підлягає поверненню до земель державної власності.

Стислий виклад позиції позивача:

- Рогачикська затока Каховського водосховища знаходиться на території Каховського (раніше Верхньорогачицього) району Херсонської області. Від Каховського водосховища затока відокремлена греблею, гідрологічний зв`язок з водосховищем через отвір автодорожнього мосту.

- Відповідачем у встановленому законодавстві порядку не отримано будь-яких документів, які надають права використання земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом - Рогачикською затокою Каховського водосховища, тому використання земельної ділянки у комплексі з розташованим на ній водним об`єктом має бути припиненим, а земельна ділянка з розташованим на ній водним об`єктом підлягає поверненню до земель державної власності.

- Позовні вимоги Херсонської обласної прокуратури в інтересах Херсонської обласної державної адміністрації ґрунтуються на нормах права, підтверджуються належними та допустимими доказами та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Обставини справи встановлені судом.

Рогачикська затока Каховського водосховища знаходиться на території Каховського (раніше Верхньорогачицького) району Херсонської області. Від Каховського водосховища затока відокремлена греблею, гідрологічний зв`язок з водосховищем - через отвір автодорожнього мосту.

14.02.2012 Товариством з обмеженою відповідальністю Лиман» отримано Режим рибогосподарської експлуатації (Режим) Рогачикської затоки Каховського водосховища, який 15.02.2012 погоджений Головним державним управлінням охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства в Херсонській області, 28.02.2012 погоджений Державним агентством рибного господарства України, та погоджений Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Херсонській області.

Вищезазначений Режим містить наступну інформацію.

Режим розроблений Інститутом Рибного господарства НААН на замовлення ТОВ «Лиман».

Місце розташування водного об`єкта: Херсонська область, Верхньорогачинській р-н,с. Пролетарій.

Розміри: а) площа водного дзеркала - 350 га; б) максимальна глибина - 4,5 м; в) середня глибина - 2,5 м; г) загальна довжина - 7,0 км; д) об`єм - 8,75 млн м3; ж) середня ширина - 0,50 км.

Обсяги вселення (кількість) посадкового матеріалу, тис. екз.:

Види рибВікова стадіяСередня наважка, гРоки
-2026
Б. товстол.0+, 1 або30-500,2310,2310,2310.2310,231
1 +100-1300,2100,2100,2100,2100,210
Стр.товстол.0+, 1 або30-500,0050,0050,0050,0050,005
1+100-1300,0040,0040,0040,0040,004
Короп0+, 1 або25-500,0550,0550,0550,0550,055
1 +70-900,0500,0500,0500,0500,050
Білий амур0+, 1 або25-500,0550,0550,0550,0550,055
1 +70-900,0500,0500,0500,0500,050
Всього0+, 1 або0,3460,3460,3460,3460,3460,346
1 +0,3140,3140,3140,3140,3140,314

Обсяги вилову водних живих ресурсів за видами при нормативному зарибленні (тонн)

Види риб-2026
Товстолоби209,33148,1143,3143,3143,3
Короп (сазан)18,018,818,818,818,8
Білий амур28,828,828,828,828,8
Карась сріблястий19,920,020,120,120,2
Судак звич.0,91,01,11,21,4
Сом європ.1,11,31,82,02,2
Всього278,0217,9213,8214,2214,6
Рибопродукт. кг/га794,2622,6610,8611,9613,2
Характеристики та кількість знарядь та засобів лову: неводи закидні з вічком не менше: в кулі 30 мм, приводі - 36 мм, крилах - 40 мм; 1 = 250 м, h = 6 м - 1 шт; 1 = 300 м, h = 8 м - 1 шт; 1 = 700 м, h = 12 м - 1 шт, всього 3 шт.; ставні сітки з а =30 мм - 5 шт; 36-40 мм - 10 шт; 45-50 мм - 30 шт; 60 мм - 10 шт; 70-80 мм - 10 шт, 90-140 мм - 20 шт, висота сіток - не більше 7 м, довжина сіток - не більше 70 м.; ятері з а=30-36 мм - 40 шт, 1 - 0,7-1,5 м., невід ставний з вічком в задній стінці котла не менше 40 мм - 5 шт.

Період заборони на ловлю водних видів живих ресурсів: згідно з правилами промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, які затверджені Наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.99р. зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 травня 1999 р. під № 326/3619.

Строки зариблення: перша половина травня; вересень-жовтень.

заборонний період під контролем органів рибоохорони проводити спеціалізований лов старших вікових груп рослиноїдних риб сітками з вічком 100-140 мм у кількості 20 шт, а також ставними неводами у кількості 5 шт. з повертанням прилову аборигенних видів у живому вигляді до водойми. В заборонний період під контролем органів рибоохорони проводити меліоративний лов сріблястого карася в місцях його концентрації одним закидним неводом довжиною 250 м.

Користувач щорічно здійснює догляд за санітарним станом прибережної зони водного об`єкту, облік вилову риби по видам та передачу інформації органам рибоохорони.

Охорону водних живих ресурсів здійснює користувач.

Термін дії Режиму: з 28.02.2012 по 31.12.2026.

В подальшому до Режиму внесено доповнення від 04.08.2014, погоджені 19.08.2014 Управлінням охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства в Херсонській області, 13.07.2015 погоджені Державним агенством рибного господарства.

Відповідно до доповнень до положень Режиму додано п.14.3 порядок любительського рибальства на водоймі:

- Любительське та спортивне рибальство здійснюється на засадах загального та платного використання водних біоресурсів. Його регламентація не повинна суперечити чинним галузевим нормативно-правовим актам.

- Користувач надає любителям дозвіл на вилучення водних біоресурсів шляхом реалізації відповідних квитків. Розмір плати визначається користувачем виходячи із собівартості посадового матеріалу, природної смертності та допустимих обсягів вилучення.

- Перелік видів риб, допустимих для вилову, наведений в п. 11 Режиму. Враховуючи те, що рибалками-любителями виловлюються як вселені, так і аборигенні вид# водних біоресурсів, частина коштів, отриманих від реалізації квитків спрямовується на відтворення аборигенної іхтіофауни.

- Лов риби здійснюється вудочками всіх видів і найменувань та спінінгом з загальною кількістю гачків на рибалку: в місцях відведених для безкоштовного любительського рибальства - 5 шт; в місцях платного любительського рибальства - 10 шт. Добова норма вилову на одного рибалку: в місцях відведених для безкоштовного рибальства - 3 кг, в місцях платного любительського рибальства - 5 кг.

- Право безкоштовного рибальства з берега або човна надається (при наявності відповідного посвідчення): інвалідам І та II груп; учасникам війн та військових конфліктів; учасникам ліквідації аварії на Чорнобильській AEC І та II категорій на ділянках згідно додатків № 1 і №2.

- Мінімальні розміри риб, які допустимі до вилову, встановлюються згідно з додатком до ст. 4.11. "Правил любительського і спортивного рибальства".?

- Максимально дозволений вилов риб менше встановленого розміру для всіх видів любительських і спортивних знарядь лову допускається не більше 30 % за кількістю від загального улову по видам.

- Забороняється любительський лов в Рогачикській затоці видів риб та інших водних біоресурсів занесених до Червоної книги України.

- Користувач зобов`язаний: довести до відома рибалок-любителів порядок та місця здійснення любительського і спортивного рибальства в Рогачикській затоці;проінформувати про розмір плати за дозвіл вилучення ВБР; влаштувати місця лову для рибалок-любителів; вивчати екологічний стан видів риб та інших видів ВБР.

- Рибалка зобов`язаний: дотримуватися порядку здійснення любительського і спортивного рибальства в Рогачикській затоці та діючих нормативів природоохоронного законодавства, не допускати забруднення водойми, підтримувати належний санітарний стан на берегах та акваторії водойми де вони перебувають, мати при собі документи, які посвідчують право на здійснення любительського рибальства і пред`являти їх на вимогу представників користувача.

Забороняється любительский лов: з застосуванням заборонених знаряддя і засобів лову, визначених "Правилами любительського і спортивного рибальства на внутрішніх водоймах"; на рибопромислових дільницях; на дільницях де здійснюється випуск посадкового матеріалу; на основних нерестовищах.

Забороняється винос (вивіз) риби в кількості перебільшуючи норму за добу.

Вилучати із водойма засоби лову, які належать іншим рибалкам та водні біоресурси, що знаходяться в них.

На запит Херсонської обласної прокуратури від 22.02.2024 №12-53ВИХ-24 Управлінням Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області (Херсонський рибоохоронний патруль) у листі від 01.04.2024 №1-3-16/317-24 надано інформацію про спеціалізовані товарні рибні господарств, яким погоджено режими, що дозволяють його власникам експлуатацію природних водних об`єктів, з якої вбачається погодження Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській режиму, що дозволяє його власникам експлуатацію природних водних об`єктів області, зокрема користувачу ТОВ «Лиман» - щодо Рогачикської затоки Каховського водосховища 350 га, розташованої у с. Пролетарій, Верхньорогачинський р-н, Каховське водосховище, дата початку дії режиму 28.02.2012, дата закінчення дії режиму 31.122.2026.

У запиті від 12.04.2024 №12-124вих-24 Херсонська обласна прокуратура звернулась до Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області та просила надати інформацію щодо фактичного здійснення ТОВ «Лиман» промислу водних біоресурсів у водному об`єкті - Рогачикська затока Каховського водосховища на території Херсонської області площею водного дзеркала 350 га, у розрізі за кожний рік починаючи з 2020 року, проведення вказаним суб`єктом господарювання рибоводно- меліоративних робіт, копії погодженого ТОВ «Лиман» Режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта Рогачикська затока Каховського водосховища на території Херсонської області площею водного дзеркала 350 га, а також копії звітів про обсяги вилову водних біоресурсів та про обсяги їх вселення у зазначений водний об`єкт. Також прокуратура просила інформувати щодо оформлення ТОВ «Лиман» паспорту водного об`єкту - Рогачикська затока Каховського водосховища на території Херсонської області площею водного дзеркала 350 га.

У відповідь на вказаний запит Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області у листі від 25.04.2024 №1-3-16/384-24 повідомило про відсутність правових підстав для надання копій запитуваних документів та надано статистичну інформацію про вселення водних біоресурсів та їх вилов за кожним суб`єктом рибного господарства, згідно з якою:

1) Обсяги вселення водних біоресурсів (тисяч штук) становлять:

- 2019 рік: усього-0,314, із них: товстолобик-0,214; короп-0,050; білий амур - 0,050;

- 2020 рік: усього - 0,346, із них: товстолобик - 0,236; короп - 0,055; білий амур - 0,055;

- 2021 рік: усього - 0,346, із них: товстолобик-0,23 6; короп-0,05 5; білий амур - 0,055;

2) Обсяги вилучених водних біоресурсів (тон) становлять:

- 2019 рік: усього - 214,7 т, із них: рослиноїдні - 172,1 т; карась - 20,2 т; короп - 18,8 т; судак - 1,4 т; сом 2,2 т;

- 2020 рік: усього - 214,7 т, із них: рослиноїдні - 172,1 т; карась - 20,2 т; короп - 18,8 т; судак - 1,4 т; сом 2,2 т;

- 2021 рік: усього - 214,7 т, із них: рослиноїдні - 172,1 т; карась - 20,2 т; короп - 18,8 т; судак - 1,4 т; сом 2,2 т.

У лист від 08.05.2024 №12-2704-24 Херсонська обласна прокуратура звернулась до Сектору у Херсонській області та м. Севастополі Державного агентства водних ресурсів України та просила надати інформацію щодо оформлення ТОВ «Лиман» паспорту водного об`єкту - Рогачикська затока Каховського водосховища на території Херсонської області площею водного дзеркала 350 га, видачі йому дозволів на спеціальне водокористування, погодження договорів оренди землі в комплексі з розташованим на ній вищевказаним водним об`єктом та додаткових угод до них, надавши належним чином завірені копії зазначених документів.

У відповідь на вказаний лист Державним агентством водних ресурсів України у листі від 22.05.2024 №24/ХС/21-24 повідомлено, що за наявною інформацією, сектор у Херсонській області та м. Севастополі не видавав дозвіл на спеціальне водокористування ТОВ «Лиман». Починаючи з 03.10.2023 по 21.05.2024 (включно) до сектору у Кіровоградській області заяви на видачу дозволу на спеціальне водокористування від ТОВ «Лиман» не надходили. Стосовно погодження договорів оренди землі в комплексі з розташованим на ній водними об`єктами та додаткових угод до них повідомлено, що за наявною інформацією сектор у Херсонській області та м. Севастополі не погоджував договір оренди зазначеного водного об`єкта площею водного дзеркала 350 га. Починаючи: з 03.10.2023 по 21.05.2024 (включно) до сектору 5у Кіровоградській області договори оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом та додаткові угоди до них на території Херсонської області на погодження не надходили. Стосовно погодження паспорта водного об`єкта площею водного дзеркала 350 га повідомлено, що за наявною інформацією сектор у Херсонській області та м. Севастополі не погоджував такий паспорт. Починаючи з 03.10.2023 по 21.05.2024 (включно) до сектору у Кіровоградській області паспорт водного об`єкта площею водного дзеркала 350 га на погодження не надходив. Окремо повідомлено, що відповідно до пункту 6 Порядку розроблення паспорта водного об`єкта, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 18.03.2013 № 99 та зареєстрованого Міністерстві юстиції України 18.05.2013 за № 775/23307 (із змінами), примірники паспорта водного об`єкта зберігаються по одному в архіві: Державного агентства водних ресурсів України, Басейнового управління водних ресурсів річок нижнього Дніпра, або Басейнового управління водних ресурсів річок Приазов`я, розпорядника земельної ділянки під водою (2 примірники), один з яких підлягає передачі орендарю.

У листі від 08.05.2024 №12-2704-24 Херсонська обласна прокуратура звернулась до Херсонської обласної військової адміністрації та просила надати інформацію про вжиті заходи реагування або намір вжити такі заходи, у тому числі шляхом звернення до суду із позовом до ГОВ «Лиман» про зобов`язання повернути земельну ділянку та водний об`єкт - Рогачикську затоку Каховського водосховища площею водного дзеркала 350 га, припинення права користування водним об`єктом.

У відповідь на вказаний лист Херсонською обласною військовою адміністрацією повідомлено прокуратуру листом від 16.05.2024 №01-01-66-5276/0/24/23, що надати викопіювання з Публічної кадастрової карти щодо розташування земельної ділянки неможливо та що в Херсонській обласній військовій адміністрації відсутня запитувана Херсонською обласною прокуратурою інформація.

У листі від 28.05.2024 №12-2704-24 прокуратура повідомила позивача, що Херсонською обласною прокуратурою з метою захисту порушених державних інтересів до Господарського суду Одеської області буде подано позов в інтересах держави в особі Херсонської обласної військової адміністрації до ТОВ «Лиман» про припинення використання водного об`єкта та його повернення.

Окрім того, у справі наявна Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 380448235 від 28.05.2024, з якої вбачається, що щодо земельної ділянки кадастровий номер: :04:001:0003 площею 0,34 га, цільове призначення - для рибогосподарських потреб, для розміщення та обслуговування господарського комплексу рибного господарства, за адресою: Херсонська обл., Верхньорогачицький р., с. Пролетарій, вулиця Комунарів, зареєстроване право оренди за ТОВ «ЛИМАН» на підставі договору оренди землі від 24.04.2015, строк оренди 49 років.

Висновки суду.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

При цьому Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до ст.38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів.

Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України.

В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Згідно зі ст.39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до природних ресурсів загальнодержавного значення належать: а) внутрішні морські води та територіальне море; б) природні ресурси континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони; в) атмосферне повітря; г) підземні води; д) поверхневі води, що знаходяться або використовуються на території більш як однієї області; е) лісові ресурси державного значення; є) природні ресурси в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення; ж) дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія Закону України "Про тваринний світ" і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті в комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення; з) корисні копалини, за винятком загальнопоширених.

Законодавством України можуть бути віднесені до природних ресурсів загальнодержавного значення й інші природні ресурси.

До природних ресурсів місцевого значення належать природні ресурси, не віднесені законодавством України до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Правові засади регулювання охорони та використання водних ресурсів визначаються у Водному кодексі України, в преамбулі якого зазначено, що усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням Українського народу, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту.

Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

В умовах нарощування антропогенних навантажень на природне середовище, розвитку суспільного виробництва і зростання матеріальних потреб виникає необхідність розробки і додержання особливих правил користування водними ресурсами, раціонального їх використання та екологічно спрямованого захисту.

Водний кодекс України в комплексі із заходами організаційного, правового, економічного і виховного впливу сприятиме формуванню водно-екологічного правопорядку і забезпеченню екологічної безпеки населення України, а також більш ефективному, науково обґрунтованому використанню вод та їх охороні від забруднення, засмічення та вичерпання.

Водні відносини в Україні регулюються Водним Кодексом, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та іншими актами законодавства.

Земельні, гірничі, лісові відносини, а також відносини щодо використання та охорони рослинного і тваринного світу, територій та об`єктів природно-заповідного фонду, атмосферного повітря, виключної (морської) економічної зони та континентального шельфу України, що виникають під час користування водними об`єктами, регулюються відповідним законодавством України.

Відповідно до ст.1 Водного кодексу України:

- води усі води (поверхневі, підземні, морські), що входять до складу природних ланок кругообігу води; водний об`єкт природний або створений штучно елемент довкілля, в якому зосереджуються води (море, лиман, річка, струмок, озеро, водосховище, ставок, канал (крім каналу на зрошувальних і осушувальних системах), а також водоносний горизонт);

- водойма безстічний або із сповільненим стоком поверхневий водний об`єкт; водокористування використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів);

- водокористувач фізична або юридична особа, яка здійснює водокористування; водосховище штучна водойма місткістю більше 1 млн кубічних метрів, збудована для створення запасу води та регулювання її стоку; водосховище комплексного призначення водосховище, яке відповідно до паспорта використовується для двох і більше цілей (крім рекреаційних);

- рибництво штучне розведення і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; рибогосподарський водний об`єкт водний об`єкт (його частина), що використовується для рибогосподарських цілей.

Статтею 6 Водного кодексу України встановлено, що води (водні об`єкти) є виключно власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Український народ здійснює право власності на води (водні об`єкти) через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження водами (водними об`єктами) можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади та Раді міністрів Автономної Республіки Крим.

Водним кодексом України передбачено випадки необхідності розробки паспортів водних об`єктів: для визначення цілей та параметрів водосховища комплексного призначення та технологічної водойми (стаття 1 цього Кодексу); паспортизації річок і джерел питного водопостачання (стаття 16 цього Кодексу); надання водних об`єктів у користування на умовах оренди (стаття 51 цього Кодексу); оцінки екологічного стану басейну річки та розробки заходів щодо раціонального використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів (стаття 81 цього Кодексу) тощо.

Порядок розроблення паспорта водного об`єкта затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 18.03.2013 № 99.

Замовником робіт із розроблення паспорта водного об`єкта є орган, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними ЗК України (далі розпорядник земельної ділянки під водою).

Складовою паспорта водного об`єкта є коротка пояснювальна записка, де зазначаються: назва водного об`єкта; назва річки (водотоку), на якій (якому) розташований водний об`єкт, басейн річки; місцезнаходження водного об`єкта; місцезнаходження греблі (у разі наявності), відстань від гирла річки до греблі; призначення водного об`єкта (водосховища, ставка) відповідно до проєкту будівництва; тип водного об`єкта (русловий/нерусловий); вид експлуатації (у каскаді/ізольовано, з можливістю/без можливості регулювання рівня води); вид регулювання стоку (сезонний/річний/багаторічний); наявність правил експлуатації водного об`єкта; власник/балансоутримувач/користувач гідротехнічної споруди.

Хоча Водний кодекс України не дає вичерпного переліку видів цільового призначення водних об`єктів (в т. ч. водосховищ), а їх цільове призначення може визначатися, зокрема, проєктами їх будівництва, однак аналіз його положень дає можливість виокремити серед основних видів їх призначення: задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, рекреаційних, сільськогосподарських (у тому числі зрошення), промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури), протипожежних та інших державних і громадських потреб.

З урахуванням вищевикладеного, дослідивши наявні матеріали справи, господарський суд дійшов висновку, що Рогачикська затока Каховського водосховища є водосховищем комплексного призначення для зрошення та риборозведення, тобто підпадає під ознаки рибогосподарського водного об`єкта.

Відповідно до ст.51 Водного кодексу України у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб, культурно-оздоровчих, лікувальних, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми.

Не підлягають передачі у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб водні об`єкти, що: використовуються для питних потреб; розташовані в межах територій та об`єктів, що перебувають під охороною відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України".

Водні об`єкти надаються у користування за договором оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом у порядку, визначеному земельним законодавством України. Право оренди земельної ділянки під водним об`єктом поширюється на такий водний об`єкт.

Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства.

Надання водних об`єктів у користування на умовах оренди здійснюється за наявності паспорта водного об`єкта. Порядок розроблення та форма паспорта затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Водні об`єкти надаються в користування на умовах оренди без обмеження права загального водокористування, крім випадків, визначених законом.

Орендарі водного об`єкта зобов`язані передбачити місця для безоплатного забезпечення права громадян на загальне водокористування (купання, плавання на прогулянкових суднах, любительське і спортивне рибальство тощо).

При визначенні таких місць перевага надається традиційно розташованим місцям масового відпочинку населення на водних об`єктах.

Забезпечення охорони життя та здоров`я громадян у місцях масового відпочинку населення на водних об`єктах покладається на водокористувача, який узяв водний об`єкт у користування на умовах оренди.

У межах населених пунктів забороняється обмеження будь-яких видів загального водокористування, крім випадків, визначених законом.

Заборона загального водокористування водними об`єктами, наданими в користування на умовах оренди, та їх нецільове використання є підставою для розірвання договору оренди.

Типовий договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом затверджується Кабінетом Міністрів України.

Умови використання водних об`єктів, розмір орендної плати та строк дії договору оренди визначаються у договорі оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом.

Методика визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

За користування водним об`єктом орендар зобов`язаний сплачувати орендну плату за водний об`єкт та орендну плату за земельну ділянку під таким водним об`єктом.

У договорі оренди водного об`єкта визначаються зобов`язання щодо здійснення заходів з охорони та поліпшення екологічного стану водного об`єкта, експлуатації водосховищ та ставків відповідно до встановлених для них центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства, режимів роботи, а також необхідність оформлення права користування гідротехнічними спорудами.

Передача орендарем права на оренду водного об`єкта іншим суб`єктам господарювання забороняється.

Орендарі, яким водний об`єкт надано в користування на умовах оренди, зобов`язані надавати іншим водокористувачам можливість здійснювати спеціальне водокористування в порядку, встановленому цим Кодексом, крім випадків, якщо таке спеціальне водокористування унеможливлює використання орендарем водного об`єкта для потреб, визначених у договорі оренди. Водокористувачі, яким видано дозвіл на спеціальне водокористування, мають право скидати зворотні води в орендовані водні об`єкти за умови, що при цьому не перевищуються нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Користування водними об`єктами, наданими в оренду, здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу, Земельного кодексу України та інших законодавчих актів України.

Надання частин рибогосподарських водних об`єктів, рибогосподарських технологічних водойм, акваторій (водного простору) внутрішніх морських вод, територіального моря, виключної (морської) економічної зони України в користування для цілей аквакультури регулюються Законом України "Про аквакультуру".

Тобто цією статтею врегульовано правовідносини саме з оренди водного об`єкта, а її тлумачення є однозначним в тій частині, що водосховища комплексного призначення не можуть бути об`єктом оренди. Зазначене випливає із самого змісту як відносин оренди, за якої відбувається індивідуалізація водного об`єкта із закріпленням його за конкретною особою з відповідним обмеженням прав інших осіб щодо його використання (в тому числі права загального природокористування), так і мети комплексного водосховища відповідно до його паспорта: забезпечення можливості його одночасного використання для декількох видів діяльності різними особами, відповідно їх доступу до таких об`єктів, забезпечення їх використання у встановленому порядку.

Суд виходить з того, що спірні правовідносини мають складну юридичну природу та регулюються (залежно від встановлених обставин) екологічним (природоохоронним, земельним, водним та фауністичним) та/або аграрним законодавством.

Статтею 59 Земельного кодексу України передбачено, що: землі водного фонду можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності. Громадянам та юридичним особам за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування можуть безоплатно передаватись у власність замкнені природні водойми (загальною площею до 3 гектарів). Власники на своїх земельних ділянках можуть у встановленому порядку створювати рибогосподарські, протиерозійні та інші штучні водойми. Землі водного фонду за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування надаються у постійне користування: а) державним водогосподарським організаціям для догляду за водними об`єктами, прибережними захисними смугами, смугами відведення, береговими смугами водних шляхів, гідротехнічними спорудами, а також ведення аквакультури тощо; б) державним підприємствам для розміщення та догляду за державними об`єктами портової інфраструктури; в) державним рибогосподарським підприємствам, установам і організаціям для ведення аквакультури; г) військовим частинам Державної прикордонної служби України у межах прикордонної смуги з метою забезпечення національної безпеки і оборони для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій.

Громадянам та юридичним особам органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування із земель водного фонду можуть передаватися на умовах оренди земельні ділянки прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, озера, водосховища, інші водойми, болота та острови для сінокосіння, рибогосподарських потреб (у тому числі рибництва (аквакультури), культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт, догляду, розміщення та обслуговування об`єктів портової інфраструктури і гідротехнічних споруд тощо, а також штучно створені земельні ділянки для будівництва та експлуатації об`єктів портової інфраструктури та інших об`єктів водного транспорту. Землі водного фонду можуть бути віднесені до земель морського і внутрішнього водного транспорту в порядку, встановленому законом.

Використання земельних ділянок водного фонду для рибальства здійснюється за згодою їх власників або за погодженням із землекористувачами.

Системний аналіз зазначених норм в контексті здійснення рибогосподарської діяльності дозволяє дійти висновку про те, що земельні ділянки водного фонду можуть надаватися та, відповідно, використовуватись для рибогосподарських потреб:

1) на праві власності громадянами та юридичними особами-власниками переданих їм замкнених природних водойм загальною площею до 3 гектарів або створених ними штучних рибогосподарських водойм;

2) на праві постійного користування державними водогосподарськими організаціями або державними рибогосподарськими підприємствами, установами і організаціями для ведення аквакультури;

3) на умовах оренди громадянами та юридичними особами земельними ділянками прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, озер, водосховищ, інших водойм для рибогосподарських потреб (у тому числі рибництва (аквакультури);

4) за згодою їх власників або за погодженням із землекористувачами для рибальства громадянами та юридичним особами.

Оскільки за встановленими обставинами справи відповідач не є ані власником земельної ділянки водного фонду, ані державною водогосподарською організацією або державним рибогосподарським підприємством, установою, організацією, то відповідно до положень статті 59 ЗК України використання ним земельної ділянки водного фонду можливе виключно або на умовах оренди водного об`єкта, прибережної захисної смуги тощо для ведення рибництва (аквакультури) або за погодженням власників або користувачів земельних ділянок для здійснення рибальства.

Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України, внутрішніх морських водах і територіальному морі, континентальному шельфі, виключній (морській) економічній зоні України та відкритому морі регулюються Законом України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів".

У статті 1 цього Закону визначено, зокрема, що водні біоресурси (водні біологічні ресурси) сукупність водних організмів (гідробіонтів), життя яких неможливе без перебування (знаходження) у воді. До водних біоресурсів належать прісноводні, морські, анадромні та катадромні риби на всіх стадіях розвитку, круглороті, водні безхребетні, у тому числі молюски, ракоподібні, черви, голкошкірі, губки, кишковопорожнинні, наземні безхребетні у водній стадії розвитку, водорості та інші водні рослини.

Використання водних біоресурсів, які перебувають у стані природної волі, здійснюється в порядку загального і спеціального використання (стаття 25 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів").

Спеціальне використання водних біоресурсів здійснюється шляхом їх вилучення з природного середовища (крім любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування в межах та обсягах безоплатного вилову) і включає, зокрема промислове рибальство (частина 1 статті 27 зазначеного Закону).

За змістом частини 1 статті 34 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" суб`єкт рибного господарства (юридична чи фізична особа, яка провадить рибогосподарську діяльність відповідно до законодавства) має право на користування рибогосподарськими водними об`єктами (їх частинами), землями водного фонду та використання водних біоресурсів на недискримінаційних умовах у встановленому порядку.

Згідно з положеннями частин 1 та 3 статті 36 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" юридичні та фізичні особи мають право користуватися водними біоресурсами як об`єктами права власності Українського народу відповідно до Конституції України та цього Закону. Надання у користування рибогосподарських водних об`єктів (їх частин) місцевого значення для провадження рибогосподарської діяльності здійснюється відповідно до закону.

Основні засади пріоритетного розвитку рибного господарства відповідно до статті 53 зазначеного Закону передбачають, зокрема пріоритетне надання в оренду водних об`єктів (їх частин) з низькою рибопродуктивністю суб`єктам господарювання, які займаються вирощуванням водних біоресурсів.

При цьому згідно зі статтею 6 ВК України води (водні об`єкти) є виключно власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Український народ здійснює право власності на води (водні об`єкти) через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження водами (водними об`єктами) можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади та Раді міністрів Автономної Республіки Крим.

Порядок надання земель водного фонду у користування та припинення користування ними встановлюється земельним законодавством (стаття 85 ВК України).

Згідно із частиною 1 статті 124 ЗК України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу.

Відповідно до статей 125, 126 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідно до частини 5 статті 122 ЗК України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів є, зокрема відновлення становища, яке існувало до порушення.

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків та застосування інших, передбачених законом, способів.

Заволодіння громадянами та юридичними особами землями водного фонду та водними об`єктами всупереч вимогам ЗК України та ВК України є неможливим.

Зайняття земельної ділянки водного фонду та водного об`єкта з порушенням приписів ЗК України та ВК України слід розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі позовну вимогу про зобов`язання повернути земельну ділянку в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, а також припинення використання водосховища слід розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки. Власник земельної ділянки водного фонду може вимагати усунення порушення його права власності на цю ділянку, зокрема, оспорюючи відповідні рішення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, договори або інші правочини, та вимагаючи повернути таку ділянку (п. 71 постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 504/2864/13-ц, п. 96 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц, п. 81, 90 постанови Великої Палати Верховного Суд від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц, постанови Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 911/3574/17, від 04.02.2020 у справі № 911/3579/17, від 04.02.2020 у справі № 911/3311/17, від 04.02.2020 у справі № 911/3897/17, від 05.02.2020 у справі №911/3310/17, від 03.09.2020 у справі № 911/3449/17).

Негаторний позов це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном.

Позивач за негаторним позовом вправі вимагати усунути існуючі перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від вчинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. При цьому поняття перешкод у реалізації прав користування і розпорядження є загальним поняттям і може включати не лише фактичну відсутність доступу до земельної ділянки та можливості використати її за цільовим призначенням, а й будь-які інші неправомірні дії порушника прав, а також рішення органів державної влади чи місцевого самоврядування, договори, інші правочини, у зв`язку з якими розпорядження і користування майном ускладнене або повністю унеможливлене (постанова Верховного Суду від 05.11.2020 у справі № 676/2334/18).

У постанові Верховного Суду від 20.10.2020 у справі № 910/13356/17 суд зробив висновок про те, що способом захисту у негаторних правовідносинах є вимога, яка забезпечить законному володільцю реальну можливість користуватися і розпоряджатися майном тим чи іншим способом (зобов`язання повернути або звільнити майно, виселення, знесення, накладення заборони на вчинення щодо майна неправомірних дій).

За таких обставин, враховуючи встановлення господарським судом обставин щодо здійснення відповідачем діяльності з риборозведення (аквакультури) (рибогосподарської діяльності зі штучного розведення, утримання та вирощування водних біоресурсів, а також їх вилову), що відображено у розробленому за замовленням відповідача Режимі рибогосподарської експлуатації Рогачикської затоки Каховського водосховища, а не промислового рибальства, здійснення відповідачем цієї діяльності на водному об`єкті без отримання в установленому ЗК України або Законом України "Про аквакультуру" порядку використання на умовах оренди рибогосподарських водних об`єктів (їх частин які визначаються координатами відведеної акваторії) є незаконною.

Вказане узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 10.04.2025 у cправі № 922/1168/23.

При цьому, як встановлено господарським судом ані Херсонською обласною державною адміністрацією, ані Херсонською обласною військовою адміністрацією як розпорядником спірної земельної ділянки водного фонду рішень про передачу відповідачу у користування земельної ділянки водного фонду, на якій розташований водний об`єкт Рогачикська затока Каховського водосховища, не приймалося, договорів з приводу передачі у користування вищевказаного водного об`єкта в комплексі із земельною ділянкою не укладалося, згоди або погодження щодо користування земельною ділянкою не надавалось.

При цьому сама по собі наявність погодженого Режиму рибогосподарської експлуатації Рогачикської затоки Каховського водосховища не надає правових підстав для здійснення спеціального використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) у Рогачикській затоці Каховського водосховища для здійснення промислового рибальства.

За таких обставин, приймаючи до уваги вищевикладене, Господарський суд Одеської області дійшов висновку про підставність, обґрунтованість та необхідність задоволення позовних вимог Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі: Херсонської обласної державної адміністрації (Херсонська обласна військова адміністрація).

На підставі ст.129 ГПК України судові витраті щодо сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

1.Позов Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі: Херсонської обласної державної адміністрації (Херсонська обласна військова адміністрація) задовольнити.

2.Усунути перешкоди власнику - державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації, у користуванні та розпорядженні майном шляхом припинення використання Товариством з обмеженою відповідальністю «Лиман» () Рогачикської затоки Каховського водосховища площею водного дзеркала 350 га, розташованої на території Каховського (раніше Верхньорогачицького) району Херсонської області, разом із земельною ділянкою під нею для цілей спеціального використання водних біоресурсів в Режимі рибогосподарської експлуатації.

3.Усунути перешкоди власнику - державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні майном шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Лиман» () повернути державі в особі Херсонської обласної державної адміністрації Рогачикську затоку Каховського водосховища площею водного дзеркала 350 га, розташовану на території Каховського (раніше Верхньорогачицього) району Херсонської області, разом із земельною ділянкою під нею.

4.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лиман" (74430, Херсонська область, Каховський (раніше Верхньорогачицький) район, с. Таврійське, вул. Мирна, будинок 6, код ) на користь Херсонської обласної прокуратури (73025, Херсонська обл., місто Херсон, вул. Михайлівська, будинок 33, код ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 4844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) грн. 80 коп.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст.241 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня складання повного рішення.

Повне рішення складено 06.08.2025.

Суддя Г.Є. Смелянець