УХВАЛА

м. Київ

05.08.2025Справа № 910/12927/23 (910/5503/25)

За позовом Ліквідатора Товариство з обмеженою відповідальністю "Паверсток" (03038, м. Київ, вул. М. Грінченка, 4, ідентифікаційний номер 43016569) арбітражного керуючого Череватого Любомира Богдановича

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Паверсток Трейд" (01024, м. Київ, вул. Басейна,9, кім.3, ідентифікаційний номер 43279549)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача -Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвестбуд Гарант" (01010, м. Київ, вул. Князів Острозьких,32/2, ідентифікаційний номер 35059000)

про визнання недійсним договору

в межах справи №910/12927/23

За заявою Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго"(69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14, ідентифікаційний номер 00130926)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Паверсток" (03038, м. Київ, вул. М. Грінченка, 4, ідентифікаційний номер 43016569)

про банкрутство

Суддя Мандичев Д.В.

Представники сторін:не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №910/12927/23 за заявою Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Паверсток".

Ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Паверсток" арбітражний керуючий Череватий Л.Б. звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Паверсток Трейд" про визнання недійсним договору відступлення права вимоги № 7 від 15.06.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 18.06.2025, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача -Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвестбуд Гарант" (01010, м. Київ, вул. Князів Острозьких,32/2, ідентифікаційний номер 35059000).

23.05.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про розподіл судових витрат.

13.06.2025 до Господарського суду міста Києва надійшли пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестбуд Гарант".

13.06.2025 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестбуд Гарант" про відкладення судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2025 відкладено підготовче засідання у справі №910/12927/23 (910/5503/25) на 06.08.2025.

До Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про зміну предмету позову.

Дослідивши подану заяву, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до частини 3 статті 42 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому, Верховний Суд у згаданій постанові зазначив про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Як слідує з поданої заяви про зміну предмету позову, позивач поряд із первісно заявленою позовною вимогою про визнання недійсним договору відступлення права вимоги № 7 від 15.06.2022, просив також застосувати наслідки недійсності правочину: визнати за Товариством з обмеженою відповідальністю "Паверсток" право вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестбуд Гарант", яке було передане на виконання Договору про відступлення права вимоги №7 від 15.06.2022 року; зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Паверсток Трейд" повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Паверсток" документи, передані за Актом передачі документації від 08.08.2022 до Договору про відступлення права вимоги №7 від 15.06.2022 року.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18, від 17.03.2023 у справі № 33/29, за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру.

Відповідно до частини 3 статті 163 ГПК України в разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Аналогічні вимоги закріплено в абзаці другому частини 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає, що в разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду.

Правові наслідки неподання відповідних доказів встановлено в частині 10 статті 174 ГПК України, яка передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду при розгляді справи № 920/949/19 зауважив, що положення частини десятої статті 174 ГПК України застосовуються не лише у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви встановить, що відповідно до поданого платіжного доручення (квитанції, чека тощо) сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (частина друга статті 9 Закону), а також у випадку, коли до заяви взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі у зв`язку із збільшенням розміру позовних вимог.

Положеннями статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У статті 7 Закону України "Про державний бюджет на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року встановлено в розмірі 3028 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 пункту 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що в разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У частині 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» вказано, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру (постанова Верховного Суду 28.04.2022 у справі №910/15316/21).

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17).

Відповідно до умов оспорюваного договору відступлення права вимоги № 7 від 15.06.2022 та додатку № 1 до договору Товариство з обмеженою відповідальністю "Паверсток" відступає на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Паверсток Трейд" право вимоги за договором № 32328, 32334 про постачання електричної енергії споживачу від 10.08.2021 на суму основного боргу в розмірі 5 083 242,46 грн.

Таким чином, за позовною вимогою про визнання за Товариством з обмеженою відповідальністю "Паверсток" право вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестбуд Гарант", яке було передане на виконання Договору про відступлення права вимоги №7 від 15.06.2022 року, судовий збір підлягав сплаті в розмірі 60 998,91 грн. (5 083 242,46 грн. х 1,5 % х 0,8 = 60 998,91 грн.).

Крім того, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2 422,40 грн. за немайнову позовну вимогу про зобов`язання повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Паверсток" документи, передані за Актом передачі документації від 08.08.2022 до Договору про відступлення права вимоги №7 від 15.06.2022.

За наведених обставин, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 63 421,31 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. 46, 163, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву про зміну предмету позову залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків заяви про зміну предмету позову протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Д.В. Мандичев