РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

28.07.2025Справа № 910/14605/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В.В., за участю секретаря судового засідання Купної В.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження

позовну заяву

Товариства з обмеженою відповідальністю «Арматор» (69041, місто Запоріжжя, вулиця Мінська, будинок 9-А; ідентифікаційний код 24513477)

до

1. Державної митної служби України (04119, мсто Київ, вулиця Дегтярівська, будинок 11Г; ідентифікаційний код 43115923)

2. Бюро економічної безпеки України (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 31; ідентифікаційний код 44168316)

3. Офісу Генерального прокурора (01011, місто Київ, вулиця Різницька, будинок 13/15; ідентифікаційний код 00034051)

4. Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (01001, місто Київ, вулиця Бориса Грінченка, будинок 1; ідентифікаційний код 41037901)

5. Державної казначейської служби України (01601, місто Київ, вулиця Бастіонна, будинок 6; ідентифікаційний код 37567646)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Компанія «MELTRANSAVTO Sp.zo.o.» (Sw.Jana 11/4, 40-012, Katowice, Республіка Польща)

про стягнення шкоди у розмірі 2 388 711,76 грн,

Представники:

від позивача: Ковалишкін В.В. (в режимі відеоконференції);

від відповідача-1: Борисова Т.М.;

від відповідача-2: Рєзнікова І.В.;

від відповідача-3: Декалюк Д.Е.;

від відповідача-4: Бончева О.С.;

від відповідача-5: Гордик Н.В.;

від третьої особи: не з`явилися;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Арматор» (далі - ТОВ «Арматор»/позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до Державної митної служби України (далі - Держмитслужба/відповідач-1), Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБ/відповідач-2), Офісу Генерального прокурора (далі - ОГП/відповідач-3), Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА/відповідач-4) та Державної казначейської служби України (далі - Казначейство/відповідач-5) про стягнення з Державного бюджету України 2 388 711,76 грн - матеріальної шкоди, завданої незаконним затриманням транспортних засобів марки «MAGYAR» з реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач здійснює господарську діяльність, пов`язану з міжнародними перевезеннями товарів. Так, 23.06.2022 працівниками Львівської митниці на митному посту «Яворів» належні позивачу на праві оренди транспортні засоби марки «MAGYAR» з реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF з вантажем соняшникової олії затримані у зв`язку із накладенням арешту на вантаж в рамках кримінального провадження №0000026. З огляду на те, що вказані транспортні засоби не були об`єктом арешту у цьому кримінальному провадженні, відповідачі -1, -2, -3 безпідставно використовували цистерни для зберігання арештованого вантажу у період з 23.06.2022 по 08.05.2023, що позбавило позивача можливості використовувати транспортні засоби у статутній діяльності, та завдано збитків у розмірі орендної плати транспортних засобів за 10 місяців і 15 днів, що складає 52 500,05 Євро. Крім того, позивачем нараховано 3% річних на суму збитків, що складає 2 446,59 Євро. Таким чином, позивач зазначає, що йому завдано збитків на загальну суму 54 946,64 євро (52 500,05 Євро + 2 446,59 Євро), які підлягають стягненню з Державного бюджету України. За розрахунком позивача станом на 26.11.2024 згідно з офіційним курсом Національного банку України гривні до Євро розмір збитків, завданих позивачу, становить 2 388 711,76 грн (54 946,64 Євро * 43,4733).

Господарський суд міста Києва ухвалою від 02.12.2024 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 27.01.2025, а також залучив до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Компанію «MELTRANSAVTO Sp.zo.o.».

17.12.2024 через систему «Електронний суд» від Держмитслужби надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-1 заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що останній не є учасником кримінальних проваджень та не є уповноваженим органом на вчинення будь-яких дій відносно речових доказів у кримінальних провадженнях №0000302 від 22.06.2022 та №0000026 від 30.08.2022. При цьому, жодних рішень органу дізнання, слідчого, прокурора, судді щодо передачі речових доказів у цих кримінальних провадженнях для розміщення на складі митного органу до Львівської митниці не надходило, відтак відповідач-1, не є відповідальною особою за зберігання речових доказів. Крім того, Держмитслужба вважає, що позивач, порушивши своє зобов`язання за договором оренди транспортного засобу щодо своєчасної сплати орендної плати на користь третьої особи, безпідставно намагається покласти відповідальність на державу в особі відповідачів.

17.12.2024 через систему «Електронний суд» від БЕБ надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-2 також заперечує проти задоволення позову, мотивуючи тим, що останній був законодавчо обмежений (після постановлення всіх можливих, передбачених КПК України, процесуальних документів за участі детектива БЕБ (ухвала про арешт майна та передачу його для реалізації АРМА) впливати як на процес реалізації арештованого майна, так і на процес перебування чи неперебування транспортних засобів, в яких знаходилось таке майно у зоні митного контролю посту «Яворів» Львівської митниці. Таким чином, зважаючи, що детективи БЕБ діяли у спосіб та межах, визначених КПК України, відповідач-2 не може бути винним у неповерненні транспортних засобів позивачу.

17.12.2024 через систему «Електронний суд» від Офісу Генерального Прокурора надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-3 заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що визнання речовим доказом, арешт та реалізацію соняшникової олії проведено працівниками правоохоронних органів відповідно до ст.ст. 98, 100, 131, 132, 170-173 КПК України, ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів». При цьому, позивач помилково посилається на положення ст.ст. 1173, 1190 ЦК України, як на підставу своїх позовних вимог, оскільки Офісом Генерального прокурора не завдано будь-якої шкоди позивачу внаслідок застосування заходів забезпечення кримінального провадження №0000026. Крім того, позивачем не надано доказів на підтвердження розміру заподіяної йому матеріальної шкоди у розмірі 2 388 711,76 грн, у зв`язку з чим така вимога є недоведеною.

17.12.2024 через систему «Електронний суд» від АРМА надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-4 заперечує проти задоволення позову, обґрунтовуючи тим, що останнім виконано ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 22.11.2022 у справі №761/25197/22 у порядку та на умовах, визначених статтями 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», відтак, відповідачем-4 вжито заходів з належного виконання ухвали суду. Також відповідач-4 зазначає, що в позовній заяві позивачем не зазначено у чому полягає незаконність рішення, дій чи бездіяльності АРМА, як органу державної влади.

03.01.2025 через систему «Електронний суд» від Держмитслужби надійшло клопотання про залучення до участі у справі третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - Львівської митниці.

06.01.2025 через систему «Електронний суд» ТОВ «Арматор» подало відповідь на відзиви, в якій одночасно просить суд поновити строк на її подання.

13.01.2025 та 14.01.2025 через систему «Електронний суд» від АРМА, БЕБ та Держмитслужби надійшли заперечення на відповідь на відзиви.

21.01.2025 через систему «Електронний суд» від Казначейства надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідча-5 заперечує проти задоволення позову, мотивуючи тим, що відповідно до статті 170 ЦК України участь Казначейства у цій справі не є обов`язковою у статусі відповідача, оскільки Казначейство є лише органом виконання судових рішень про стягнення коштів з державного бюджету. При цьому, відповідач-5 зазначає, що позивачем не доведено розмір фактично понесених збитків у розмірі орендної плати, яку він має сплатити на користь орендодавця за період з 23.06.2022 по 08.05.2023.

24.01.2025 на електронну пошту суду від Компанії «MELTRANSAVTO Sp.zo.o.» надійшли письмові пояснення по справі.

У підготовчому засіданні 27.01.2025 суд протокольною ухвалою задовольнив клопотання позивача про поновлення процесуального строку на подання відповіді на відзиви, внаслідок чого прийняв відповідь на відзиви до розгляду; відмовив у задоволенні клопотання Держмитслужби про залучення до участі у справі Львівської митниці третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів із підстав необґрунтованості та відклав підготовче засідання на 03.03.2025.

03.02.2025 через систему «Електронний суд» від ТОВ «Арматор» надійшла відповідь на відзив Казначейства.

24.02.2025 через систему «Електронний суд» від ТОВ «Арматор» надійшло клопотання про участь у підготовчому засіданні 03.03.2025 у справі №910/14605/24 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із використанням власних технічних засобів.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 26.02.2025 задовольнив клопотання ТОВ «Арматор» про участь у судових засіданнях у справі №910/14605/24 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

28.02.2025 через систему «Електронний суд» від Держмитслужби надійшло клопотання про заміну відповідача у цій справі - Державну митну службу України на Державну митну службу в особі Львівської митниці.

03.03.2025 підготовче засідання не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Бондарчук В.В. на лікарняному.

Господарський суд міста Києва ухвалами від 12.03.2025 повідомив позивача, відповідачів та третю особу про призначення підготовчого засідання на 31.03.2025.

24.03.2025 через систему «Електронний суд» від ТОВ «Арматор» надійшло клопотання про участь у підготовчому засіданні 31.03.2025 у справі №910/14605/24 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із використанням власних технічних засобів.

31.03.2025 у підготовчому засіданні суд протокольною ухвалою відмовив Держмитслужбі у задоволенні клопотання про заміну відповідача - Держмитслужбу на Держмитслужбу в особі Львівської митниці.

Суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 19.05.2025.

19.05.2025 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 16.06.2025.

27.05.2025 через систему «Електронний суд» від Держмитслужби надійшли пояснення про склад учасників справи.

13.06.2025 через систему «Електронний суд» від БЕБ надійшли додаткові пояснення у справі.

16.06.2025 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 28.07.2025.

23.07.2025 через систему «Електронний суд» від ТОВ «Арматор» надійшло клопотання про участь у підготовчому засіданні 28.07.2025 у справі №910/14605/24 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із використанням власних технічних засобів.

28.07.2025 у судове засідання з`явилися представники позивача та відповідачів-1,-2,-3,-4,-5.

Компанія «MELTRANSAVTO Sp.zo.o.» у судове засідання свого представника не направила, про причини неявки суд не повідомлено.

У судових засіданнях з розгляду справи по суті представник ТОВ «Арматор» позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представники Державної митної служби України, Бюро економічної безпеки України, Офісу Генерального прокурора, Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Державної казначейської служби України, у свою чергу, у судових засіданнях проти задоволення позову заперечували із підстав, викладених у відзивах на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

20.06.2022 Львівською митницею отримано лист Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 17.06.2022 за вих. №4866/55/04-2022/35, в якому повідомлялось, що Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України проводиться перевірка інформації щодо незаконних дій службових осіб ТОВ «Севтор», яке здійснює діяльність у зоні обслуговування Львівської митниці. Відповідно до наявної інформації під час здійснення митного оформлення експортних операцій сільськогосподарської продукції службовими особами ТОВ «Севтор» та його декларантів, можуть надаватись до підрозділів Львівської митниці завідомо підроблені документи щодо належності вантажів, законності їх придбання, вартості та якості. З метою недопущення нанесення можливої шкоди Державному бюджету, фізичним та юридичним особам Департамент стратегічних розслідувань НПУ просив митницю здійснити необхідний комплекс заходів з внесенням інформації до ПІК «Орієнтування» (перевірку документів, повний огляд товару, опитування службових осіб підприємств) з метою перевірки достовірності наданих для митного оформлення вантажу документів.

З матеріалів справи вбачається, що Київською міською прокуратурою здійснювалося процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000302 від 22.06.2022 за фактом умисного ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 212 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

За твердженням Держмитслужби, 23.06.2022 відповідно до наявної в Автоматизованій системі митного оформлення (далі - АСМО) «Інспектор» інформації: транспортні засоби з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , що переміщували товар «олія соняшникова нерафінована» за митними деклараціями № UA209140/2/55910 та № UA209140/2/55911 від 18.06.2022 в`їхали в зону митного контролю митного поста «Яворів» міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Краківець». Під час створення запису у функціональному модулі «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор» щодо пропуску транспортного засобу з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі - АСУР) було згенеровано наявність щодо суб`єкта ЗЕД ТОВ «Севтор» орієнтування з коментарем: «Стосується експорту при перетині митного кордону та митного оформлення. Листом Департаменту стратегічних розслідувань від 17.06.2022 №4866/55/04-2022/35 повідомлено про можливе здійснення ТОВ «Севтор» зовнішньо-економічних операцій з можливим порушенням митного законодавства України, шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товарів завідомо підроблених документів щодо належності вантажів, законності їх придбання, вартості та якості при експорті сільськогосподарської продукції. З метою недопущення нанесення можливої шкоди Державному бюджету, забезпечити здійснення додаткових заходів митного контролю (перевірка документів, повний огляд товару, опитування службових осіб підприємства) для перевірки достовірності наданих для митного оформлення вантажу документів. При поданні документів та/або товару до митного контролю та оформлення, а також про прийнятті рішення про вжиті заходи, невідкладно повідомити співробітників ДСР НПУ».

24.06.2022 до Львівської митниці Державної митної служби України надійшло доручення Київської міської прокуратури на проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.06.2022 №11-893вих-22, в якому прокуратура просила забезпечити проведення повного огляду, переогляду товарів, з фото фіксацією, а також з подальшим залученням спеціального підрозділу щодо визначення митної вартості товарів: олії соняшникової нерафінованої та інші, що переміщуються від ТОВ «Севтор» до Borko Trade Hungary Kft, The Mark Global Kft. Номер кримінального провадження (справи) №0000302 від 22.06.2022. Строк дії цього доручення з 24.06.2022 по 22.07.2022. Також, прокуратора просила провести огляд (переогляд) в присутності: ст. о/у в ОВС УСР у Львівській області ДСР НПУ Бурбуляк А.В. Поінформувати про результати огляду (переогляду) до 25.07.2022.

20.07.2022 Печерський районний суд міста Києва постановив ухвалу у справі №757/17869/22-к (номер кримінального провадження в ЄРДР: 0000302), якою наклав арешт на товарно-матеріальні цінності олію соняшникову нерафіновану, яка належить ТОВ «Севтор» та знаходиться у вантажних автомобілях з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 в кількості 47,21 т, в зоні діяльності митного посту «Яворів» Львівської області.

21.07.2022 Київська міська прокуратура постановою про залучення спеціаліста для проведення лабораторного дослідження у кримінальному провадженні №0000302 від 22.06.2022 доручила співробітникам Львівської митниці Держмитслужби України провести лабораторні дослідження продукції - яка представниками ТОВ «Севтор» заявлена до митного оформлення як «олія соняшникова нерафінована» та знаходиться в цистернах двох автотранспортних засобів «DAF» реєстраційний номер НОМЕР_1 / НОМЕР_2 в кількості 23,2 т та реєстраційний номер НОМЕР_3 / НОМЕР_4 в кількості 23,9 т на митному пості «Яворів» Львівської митниці ДМСУ для підтвердження назви та коду товару. Дану постанову для виконання направила до Львівської митниці Держмитслужби України.

21.07.2022 супровідним листом за вих. №11-1156вих-22 Київська міська прокуратура надіслала на адресу Львівської митниці Держмитслужби України цю постанову та доручення про проведення лабораторного дослідження продукції для підтвердження назви та коду товару, в якому просила Львівську митницю Держмитслужби України забезпечити проведення повного ідентифікаційного (лабораторного) дослідження продукції для підтвердження назви та коду товару: «олії соняшникової нерафінованої» транспортного засобу комерційного призначення (контейнера) «DAF» реєстраційні номери НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , що переміщуються від ТОВ «Севтор» до Borko Trade Hungary Kft. Номер кримінального провадження (справи) №0000302 від 22.06.2022. Строк дії цього доручення з 21.07.2022 до 20.08.2022.

30.08.2022 Управлінням експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок №-0100.

З матеріалів справи вбачається, що з 30.08.2022 Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000026 від 30.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205-1 КК України, в рамках якого 31.08.2022 винесено постанову про визнання 23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , що належить ТОВ «Севтор», речовими доказами.

05.09.2022 Шевченківський районний суд міста Києва ухвалою у справі №761/17614/22 задовольнив клопотання прокурора у кримінальному проваджені - прокурору відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення посягань на функціонування економіки держави управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням посягань на функціонування економіки держави Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки та кібербезпеку держави Офісу Генерального прокурора, про арешт майна у кримінальному провадженні №0000026 від 30.08.2022, зокрема, наклав арешт на майно, а саме:

- 23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та належить ТОВ «Севтор»;

- 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 та належить ТОВ «Севтор», що знаходиться у зоні митного посту «Яворів».

17.10.2022 Шевченківський районний суд міста Києва ухвалою у справі №761/21549/22 задовольнив клопотання старшого детектива Бюро економічної безпеки України, погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора, про передачу Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, речових доказів у кримінальному провадженні №0000026, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1 КК України, зокрема: передав Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів речові докази у кримінальному провадженні №000026, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1 КК України, а саме: 23,27 тон соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та 23,94 тон соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , що належить ТОВ «Севтор».

22.11.2022 Шевченківський районний суд міста Києва ухвалою у справі №761/25197/22 задовольнив клопотання старшого детектива Бюро економічної безпеки України, погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора, про передачу Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, речових доказів у кримінальному провадженні №0000026, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1 КК України, зокрема: передав Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів для реалізації у порядку та на умовах, визначених статей 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» речові докази у кримінальному провадженні №000026, а саме:

- 23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та належить ТОВ «Севтор»;

- 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 та належить ТОВ «Севтор», що знаходиться у зоні митного посту «Яворів».

02.05.2025 Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів складено акт про реалізацію активів на електронних торгах, з якого вбачається, що активи (23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та належить ТОВ «Севтор» та 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 та належить ТОВ «Севтор», що знаходиться у зоні митного посту «Яворів») на електронних торгах за реєстраційним номером лота « 48. Олія соняшникова нерафінована» 26.04.2023 реалізовано організатором електронних торгів - ТОВ «Придніпров`є 2021». Переможець торгів - ТОВ «Аріка Груп». Кошти за придбаний актив у сумі 355 102,70 грн 01.05.2023 переможцем в повному обсязі зараховано на рахунок АРМА.

08.05.2023 ТОВ «Арматор» звернулося до Львівської митниці Держмитслужби з листом за вих. №8/5, в якому просило надати інформацію про перебування транспортних засобів ДАФ НОМЕР_1 , причеп SK035WF та ДАФ НОМЕР_3 , причеп SK036WF.

У відповідь на цей лист, Львівська митниця Держмитслужби листом за вих. №7.4-3/28-05/13/12220 від 17.05.2023 повідомила позивача про те, що відповідно до інформації, наявної в АСМО «Інспектор», транспортні засоби комерційного призначення із реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , із вантажем «олія соняшникова», 23.06.222 прибули в зону митного контролю митного поста «Яворів» пункту пропуску «Краківець» львівської митниці в напрямку «Виїзд з України», та у період з 23.06.2022 по 08.05.2022, перебували у статусі «затримання».

Також, митниця поінформував позивача, що станом на 15.05.2023, вказані транспортні засоби перебувають в зоні митного контролю митного поста «Яворів» пункту пропуску «Краківець» Львівської митниці.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ТОВ «Арматор» зазначає, що транспортні засоби комерційного призначення із реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 не були об`єктом накладення арешту у кримінальному провадженні №0000026, незважаючи на це, відповідачі -1, -2 та -3 без достатніх правових підстав використовували цистерни для зберігання арештованого вантажу у період з 23.06.2022 по 08.05.2023, що позбавило позивача можливості використовувати транспортні засоби у своїй статутній діяльності, внаслідок чого позивачу завдано збитків. Зокрема, позивач зазначає, що напівпричепи марки «MAGYAR» з реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF не є власністю позивача, а орендовані у третьої особи на підставі договору оренди транспортного засобу від 20.05.2022 №2005/22. Протягом періоду незаконного утримання вказаних транспортних засобів, позивачу нараховувалася орендна плата за користування зазначеними напівпричепами за цим договором.

Так, позивачем долучено до позовних матеріалів договір про оренду транспортного засобу №2005/22 від 20.05.2022, укладений між ТОВ «Арматор» та Компанією «MELTRANSAVTO Sp.zo.o.», відповідно до умов якого остання передала позивачу в користування напівпричепи марки «MAGYAR» з державними реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF, для використання в господарській діяльності, а позивач прийняв авто та оплачує його використання.

Згідно із п. 3.1. цього договору, за користування вказаним в договорі автомобілем орендар сплачує орендодавцю щомісячно орендну плату, яка становить 5 000,00 Євро. Орендна плата виплачується орендодавцю готівкою через касу підприємства, або по перерахунку.

Цей договір вступає в дію з моменту підписання і є чинним до 31.12.2024 (п. 5.1. договору оренди).

05.06.2024 між ТОВ «Арматор» та Компанією «MELTRANSAVTO Sp.zo.o.» укладено договір про відстрочення орендних платежів, відповідно до якого сторони домовилися про відстрочення орендних платежів за договором оренди №2005/22 від 0.05.2022, згідно з яким орендодавець передав орендарю в оренду два напівпричепа марки «MAGYAR» з державними реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF.

Відповідно до п. 3.1. договору про відстрочення орендних платежів, відстрочені орендні платежі у розмірі 5 000,00 Євро за кожен місяць періоду з червня 2022 року по травень 2023 року мають бути погашені орендарем до 01.06.2025 у повному обсязі.

Згідно із п. 3.2. договору про відстрочення орендних платежів, на всю суму заборгованості, починаючи з дати укладення цього договору, нараховується 3% річних до дня повного розрахунку, які мають бути сплачені в день сплати основного боргу за червень 2022 року по травень 2023 року за договором оренди.

Цей договір набирає чинності із дати його підписання обома сторонами (п. 4.1. договору про відстрочення орендних платежів).

10.02.2024 ТОВ «Арматор» надіслало на адресу Львівської митниці Держмитслужби претензію про відшкодування завданих збитків у розмірі 52 832,00 Євро, що становить 2 135 094,33 грн за офіційним курсом НБУ станом на 08.02.2024, завданих внаслідок утримання транспортних засобів, орендна плата за користування якими позивачу нараховувалось третьою особою у період затримання з 23.06.2022 по 08.05.2023.

У відповідь на цю претензію Львівська митниця Держмитслужби листом від 12.03.2024 за вих. №7.4-5/20-01/14/7462 відмовила у задоволенні претензії, одночасно повідомивши, що завдана шкода позивачу спричинена не діями митниці, оскільки митниця не уповноважена на вжиття заходів щодо зберігання речових доказів у рамках кримінального провадження.

З огляду на відмову Львівської митниці Держмитслужби відшкодувати позивачу збитки у розмірі орендної плати за користування напівпричепа марки «MAGYAR» з державними реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF, ТОВ «Арматор» звернулось до суду з цим позовом про стягнення з Державного бюджету України матеріальної шкоди, яка на думку позивача, завдана йому незаконним затриманням зазначених транспортних засобів.

Отже, за розрахунком позивача, наведеному у позовній заяві, йому завдано збитків у розмірі орендної плати за користування напівпричепами марки «MAGYAR» з державними реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF, нарахованої третьою особою за період з 23.06.2022 по 08.05.2023, яка складає 52 500,05 Євро за 10 місяців і 15 днів, а також нараховано 3% річних у розмірі 2 446,59 Євро за період з 09.05.2023 по 26.11.2024.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 129 Конституції України унормовано, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 15, частиною першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 56 Конституції України визначено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

На підставі вказаної норми відшкодуванню за рахунок держави підлягає шкода у випадку встановлення факту заподіяння такої шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За загальними положеннями, передбаченими статтею 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 ЦК України).

Шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.

Статті 1173, 1174 ЦК України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, цими нормами не заперечується обов`язковість наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків.

Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статті 1173 ЦК України.

Аналогічні правові висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.03.2019 у справі №920/715/17.

Суд також зазначає, що збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником. Доведення факту наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача. Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки.

Наведене узгоджується із позицією викладеною Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.04.2020 у справі №925/1196/18.

Як зазначено судом вище, ТОВ «Арматор» стверджує, що транспортні засоби комерційного призначення із реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 не були об`єктом накладення арешту у кримінальному провадженні №0000026, незважаючи на це, Державна митна служба України, Бюро економічної безпеки України та Офіс Генерального прокурора без достатніх правових підстав використовували цистерни для зберігання арештованого вантажу у період з 23.06.2022 по 08.05.2023, що позбавило позивача можливості використовувати транспортні засоби у своїй статутній діяльності, чим позивачу завдано матеріальної шкоди у розмірі орендної плати за користування цими транспортними засобами у зазначений період.

З цього приводу, суд звертає увагу позивача на правову позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.03.2019 у справі №920/715/17, а саме, що в силу статті 42 ГК України підприємницька діяльність здійснюється суб`єктами господарювання самостійно на власний ризик і майнові втрати від такої діяльності, обумовлені договірними зобов`язаннями сторін, не можуть покладатися на державу за самим лише фактом їх понесення в будь-якому разі.

Разом із тим, суд зазначає, що згідно зі ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

Пунктом 10 ч. 2 ст. 36 КПК України визначено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання.

Згідно з положеннями частини 1 ст. 1 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» Бюро економічної безпеки України - це центральний орган виконавчої влади, на який покладаються завдання щодо протидії правопорушенням, що посягають на функціонування економіки держави. Відповідно до покладених завдань Бюро економічної безпеки України виконує правоохоронну, аналітичну, економічну, інформаційну та інші функції.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» основними завданнями Бюро економічної безпеки України є, в тому числі: виявлення зон ризиків у сфері економіки шляхом аналізу структурованих і неструктурованих даних; забезпечення економічної безпеки держави шляхом запобігання, виявлення, припинення, розслідування кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки держави; збирання та аналіз інформації про правопорушення, що впливають на економічну безпеку держави, та визначення способів запобігання їх виникненню в майбутньому; планування заходів у сфері протидії кримінальним правопорушенням, віднесеним законом до його підслідності; виявлення та розслідування правопорушень, пов`язаних з отриманням та використанням міжнародної технічної допомоги.

Частиною 5 ст. 338 Митного кодексу України (далі - МК України) визначено, що крім випадків, зазначених у частинах другій - четвертій цієї статті, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю. Отримана від правоохоронних органів офіційна інформація опрацьовується митними органами самостійно із застосуванням системи управління ризиками. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України. З метою проведення огляду (переогляду) товарів посадові особи митних органів самостійно вживають заходів, передбачених цим Кодексом, на всій митній території України, включаючи зупинення транспортних засобів для проведення їх огляду (переогляду) в межах контрольованого прикордонного району та прикордонної смуги. Такий огляд (переогляд) проводиться за рахунок органу, з ініціативи або на підставі інформації якого прийнято рішення про його проведення. Якщо в результаті проведення огляду (переогляду) виявлено факт незаконного переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, витрати, пов`язані з проведенням огляду (переогляду), відшкодовуються декларантом.

Так, за змістом частин 1-4 ст. 558 МК України митні органи при виконанні покладених на них завдань взаємодіють, у тому числі шляхом обміну інформацією, з правоохоронними органами в порядку, встановленому законодавством. У разі виявлення під час здійснення митного контролю та інших заходів, що здійснюються митними органами відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України, ознак правопорушень, розслідування яких не належить до повноважень митних органів, митні органи зобов`язані письмово повідомляти про це відповідні правоохоронні органи. Правоохоронні органи зобов`язані письмово повідомляти митні органи про виявлені ними порушення митних правил або контрабанду. Правоохоронні органи зобов`язані письмово повідомляти митні органи про наявність оперативної інформації щодо можливих випадків переміщення товарів, у тому числі транспортних засобів особистого користування, транспортних засобів комерційного призначення з порушенням норм законодавства України. У разі наявності такої оперативної інформації від правоохоронних органів митний контроль та митне оформлення здійснюються за письмовим рішенням керівника митного органу, який отримав цю оперативну інформацію, або його заступника в обсягах та у формах, передбачених цим Кодексом.

Отже, судом вище встановлено, що 20.06.2022 Львівською митницею отримано лист Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 17.06.2022 за вих. №4866/55/04-2022/35, в якому повідомлялось, що ДСР НПУ проводиться перевірка інформації щодо незаконних дій службових осіб ТОВ «Севтор», яке здійснює діяльність у зоні обслуговування Львівської митниці, у зв`язку з чим з метою недопущення нанесення можливої шкоди Державному бюджету, фізичним та юридичним особам Департамент стратегічних розслідувань НПУ просив митницю здійснити необхідний комплекс заходів з внесенням інформації до ПІК «Орієнтування» (перевірку документів, повний огляд товару, опитування службових осіб підприємств) з метою перевірки достовірності наданих для митного оформлення вантажу документів.

При цьому, судом також встановлено, що Київською міською прокуратурою здійснювалося процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000302, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2022 за фактом умисного ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

З матеріалів справи вбачається, що 23.06.2022 транспортні засоби з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , що переміщували товар «олія соняшникова нерафінована» за митними деклараціями № UA209140/2/55910 та № UA209140/2/55911 від 18.06.2022 в`їхали в зону митного контролю митного поста «Яворів» міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Краківець», про що, за твердженням відповідача-1, Львівська митниця повідомила співробітника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

На наступний день, 24.06.2022 до Львівської митниці Державної митної служби України в межах проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000302 від 22.06.2022 надійшло доручення Київської міської прокуратури на проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.06.2022 №11-893вих-22, в якому прокуратура просила забезпечити проведення повного огляду, переогляду товарів, з фото фіксацією, а також з подальшим залученням спеціального підрозділу щодо визначення митної вартості товарів: олії соняшникової нерафінованої та інші, що переміщуються від ТОВ «Севтор» до Borko Trade Hungary Kft, The Mark Global Kft. Номер кримінального провадження (справи) №0000302 від 22.06.2022. Строк дії цього доручення з 24.06.2022 по 22.07.2022. Також, прокуратора просила провести огляд (переогляд) в присутності: ст. о/у в ОВС УСР у Львівській області ДСР НПУ Бурбуляк А.В. Поінформувати про результати огляду (переогляду) до 25.07.2022.

Отже, Львівська митниця Держмитслужби на підставі доручення Київської міської прокуратури на проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.06.2022 №11-893вих-22, згідно із положеннями ст. 338 МК України у порядку, передбаченому митним законодавством, здійснювала огляд (переогляд) товарів, а саме: олії соняшникової нерафінованої, яка знаходилась в транспортних засобах із реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 .

Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, в тому числі арешт майна.

Так, за приписами частини 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Згідно з положеннями п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

У відповідності до положень частини 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом частини 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, судом встановлено, що 20.07.2022 Печерським районним судом міста Києва постановлено ухвалу у справі №757/17869/22-к (номер кримінального провадження в ЄРДР: 0000302), якою накладено арешт на товарно-матеріальні цінності олію соняшникову нерафіновану, яка належить ТОВ «Севтор» та знаходиться у вантажних автомобілях з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 в кількості 47,21 т, в зоні діяльності митного посту «Яворів» Львівської області.

Судом також встановлено, що одночасно із кримінальним провадженням №0000302 від 22.06.2022, в провадженні детективів БЕБ перебувало кримінальне провадження №0000026 від 30.08.2022.

Так, 31.08.2022 винесено постанову про визнання 23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , що належить ТОВ «Севтор» речовими доказами, а 05.09.2022 Шевченківським районним судом міста Києва ухвалою у справі №761/17614/22 (номер кримінального провадження в ЄРДР: №0000026 від 30.08.2022) накладено арешт на майно, а саме: 23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та належить ТОВ «Севтор»; 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 та належить ТОВ «Севтор», що знаходиться у зоні митного посту «Яворів».

При цьому, суд звертає увагу, що окрім накладення ухвалами судів арешту на вказане майно, у період з 03.08.2022 по 30.08.2022 за дорученням Київської міської прокуратури від 21.07.2022 №11-1156вих-22 про проведення лабораторного дослідження продукції для підтвердження назви та коду товару, Управлінням експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби на підставі постанови про призначення експертизи у справі про порушення митних правил від 03.08.2022 № 2 (вих. від 03.08.2022 №7.4-28-05/26/2175) проведено експертизу олії соняшникової нерафінованої, за результатом якої складено висновок №-0100 від 30.08.2022.

Судом встановлено, що 22.11.2022 Шевченківським районним судом міста Києва ухвалою у справі №761/25197/22 (номер кримінального провадження в ЄРДР: №0000026 від 30.08.2022) передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів для реалізації у порядку та на умовах, визначених статей 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» речові докази у кримінальному провадження №000026, а саме: 23,27 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та належить ТОВ «Севтор»; 23,94 т соняшникової олії, яка знаходиться в автомобілі/причепі з реєстраційними номерами НОМЕР_3 / НОМЕР_4 та належить ТОВ «Севтор», що знаходиться у зоні митного посту «Яворів».

Так, згідно з частиною 1 ст. 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Згідно з визначеннями наведеними у ст. 1 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» активи - кошти, майно, майнові та інші права, на які може бути накладено або накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковані за рішенням суду у кримінальному провадженні чи стягнені за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими. управління активами - діяльність із володіння, користування та розпорядження активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави і вирішено питання про їх передачу Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, тобто забезпечення збереження активів, збереження (за можливості - збільшення) їх економічної вартості, передача їх в управління або реалізація активів у випадках та порядку, передбачених цим Законом, а також реалізація активів, конфіскованих у кримінальному провадженні чи стягнених за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» активи приймаються Національним агентством в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду про передачу активів Національному агентству для реалізації. Копії відповідних ухвал слідчого судді, суду надсилаються до Національного агентства не пізніше наступного робочого дня після їх винесення (надання) з відповідним зверненням прокурора.

Згідно з ч. 1 ст. 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.

У відповідності до ч. 4 ст. 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (у редакції чинній на момент спірних правовідносин) рухоме майно може бути передано для реалізації без згоди власника за рішенням слідчого судді, суду за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) майно піддається швидкому псуванню; 2) майно швидко втрачає свою вартість; 3) витрати на зберігання рухомого майна протягом одного календарного року становлять більше 50 відсотків його вартості. Нерухоме майно не може бути передано для реалізації без згоди власника такого майна до винесення обвинувального вироку суду, що набрав законної сили, або іншого судового рішення, що набрало законної сили, яке є підставою для застосування спеціальної конфіскації відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, або судового рішення, яке набрало законної сили, про визнання активів необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави. Реалізація майна у порядку, передбаченому цією частиною, здійснюється за цінами, не нижчими за ринкові.

Судом встановлено, що 26.04.2023 Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на виконання ухвали Шевченківського районного суду міста Києва увід 22.11.2022 у справі №761/25197/22, реалізовано організатором електронних торгів ТОВ «Придніпров`є 2021» на електронних торгах за реєстраційним номером лота « 48. Олія соняшникова нерафінована», про що відповідачем-4 складено акт про реалізацію активів на електронних торгах від 02.05.2023.

Отже, як стверджує позивач та не заперечують відповідачі, після перевантаження реалізованої олії соняшникової нерафінованої, напівпричепи з реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF були передані позивачу.

Частинами 1-4 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч. 1 ст. 74 ГПК України.

Відповідно до вимог ст. 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Ураховуючи встановлені вище обставини, дослідивши матеріали справи та заслухавши у судовому засіданні представників позивача та відповідачів -1, -2, -3, -4 та - 5, з огляду на здійснення органами досудового слідства досудового розслідування в межах кримінальних проваджень №0000302 від 22.06.2022 та №0000026 від 30.08.2022, а також ураховуючи накладення ухвалами Печерського районного суду міста Києва від 20.07.2022 у справі №757/17869/22-к та Шевченківського районного суду міста Києва від 05.09.2022 у справі №761/17614/22 арешту на товарно-матеріальні цінності олію соняшникову нерафіновану, яка належить ТОВ «Севтор» та знаходиться у вантажних автомобілях з реєстраційними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та НОМЕР_3 / НОМЕР_4 в кількості 47,21 т. та подальша її реалізація на підставі ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 22.11.2022, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено, що матеріальна шкода у розмірі орендної плати за користування напівпричепами з реєстраційними номерами SK035WF та SK036WF у період з 23.06.2022 по 08.05.2023, наданими останньому на підставі договору про оренду транспортного засобу №2005/22 від 20.05.2022, завдана неправомірними діями та/або бездіяльністю відповідачів.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Арматор» із підстав недоведеності.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Арматор» - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів в порядку, передбаченому чинним законодавством України.

Повний текст рішення складено: 06.08.2025.

Суддя Віта БОНДАРЧУК