ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

07.08.2025м. ХарківСправа № 922/2951/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Буракової А.М.

розглянувши заяву боржника (вх.№ 17987) про скасування судового наказу Господарського суду Харківської області від 26.08.2024 у справі № 922/2951/24

заявник Приватне підприємство "Аванта-Трейд" (61166, місто Харків, проспект Науки, будинок 40, офіс 323, ідентифікаційний код юридичної особи 32563558)
боржник Фізична особа - підприємець Кіянченко Олена Олександрівна ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

ВСТАНОВИВ:

26 серпня 2024 року Господарським судом Харківської області (суддя Юрченко В.С.) у справі № 922/2951/24 за заявою Приватного підприємства "Аванта-Трейд" було видано судовий наказ про стягнення з фізичної особи - підприємця Кіянченко Олени Олександрівни на користь Приватного підприємства "Аванта -Трейд" суми заборгованості у розмірі 40356,14 грн. та витрат зі сплати судового збору у сумі 302,80 грн. Даний судовий наказ набрав чинності 23.09.2024 року.

05 серпня 2025 року до Господарського суду Харківської області від боржника надійшла заява про скасування судового наказу з клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу (вх.№ 17987).

Розпорядженням керівника апарату суду № 161/2025 від 05.08.2025 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу заяви (вх.№ 17987 від 05.08.2025), у зв`язку з відпусткою судді Юрченко В.С., було призначено проведення повторного автоматизованого розподілу заяви.

Повторним автоматизованим розподілом для розгляду заяви була призначена суддя Буракова А.М. (протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2025).

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу боржник зазначає, що Кіянченко О.О. постійно проживає за кордоном, що підтверджується відмітками у закордонному паспорті, та іншими документами, що додаються. Про існування цієї справи Кіянченко О.О. дізналася випадково після арешту її рахунків у липні 2025 року, після чого вона звернулась за правовою допомогою адвоката та дізналась 01.08.2025 про існування вказаного наказу. Копія оскаржуваного наказу ніколи боржнику не вручалась, а тому боржник має право на поновлення пропущеного строку на подання відповідної заяви.

Розглянувши клопотання боржника про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, суд зазначає наступне.

Права господарського суду при вирішенні питання, що виникають у зв`язку із відновленням пропущеного процесуального строку унормовуються процесуальним законодавством, зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст. 74 ГПК України).

Відновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи із поважності причин пропуску строку. Поважними визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 2 ГПК України, одним із основних засад (принципів) господарського судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ч. ч. 1, 2, 4 ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може бути обмежено рішеннями суду (рішення ЄСПЛ по справах Golder v. the Unitad Kindom; Stanev v. Bulgaria). Теж саме застосовується у справах щодо критеріїв прийнятності заяви, що за своїм характером регулюються державою, яка користується певною свободою розсуду у цьому питанні (Luordo v. Italy).

Однак, застосовані обмеження не можуть обмежувати чи зменшувати право доступу до суду таким чином або до такої міри, що порушується сама сутність права. Більш того, обмеження не входить у сферу застосування ст. 6 Конвенції, якщо не переслідує "законну мету" і якщо відсутнє "пропорційне співвідношення між використаними засобами та переслідуваною метою" (Markovic and Оthers v. Italy).

Ураховуючи вищевикладене, та те, що підстави пропущення боржником строку на подання заяви про скасування судового наказу є обґрунтованими, такими, що не залежали від боржника, суд дійшов висновку про можливість поновлення боржнику пропущеного строку, встановленого законом, для подачі заяви про скасування судового наказу.

Згідно заяви про скасування судового наказу боржник вказує, що наказ підлягає скасуванню, оскільки наданий заявником суду договір поставки № 05752 від 24.11.2020 ніколи боржником не укладався, не підписувався та не виконувався, а підпис та печатка на вказаному договору, виконані начебто від імені боржника є підробкою. Зокрема, поставлений на наданому заявником договорі та накладній підпис - не належить Кіянченко О.О. Накладені підписи начебто від імені ОСОБА_1 на інших документах, поданих у заяві про видачу судового наказу - не належать Кіянченко О.О. Виконання вказаного договору взагалі ніколи не відбувалося, ніяких товарів за ним боржнику не поставлялося. Кіянченко О.О. взагалі невідомий факт існування спірних правовідносин. Для остаточного з`ясування вказаних питань потрібно витребувати у заявника оригінали підробленого договору та накладної та призначити судово-технічну та судово-почеркознавчу експертизи, що можливо виключно у позовному провадженні.

Відповідно до частини 3 статті 158 ГПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно приписів ч.ч. 1, 2 ст. 12 ГПК України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження та позовного провадження (загального або спрощеного). Наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Частиною 1 статті 148 ГПК України передбачено, що судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, істотною особливістю розгляду справ у порядку наказного провадження є відсутність спору.

Подану боржником заяву про скасування судового наказу суд розцінює як незгоду з стягнутою за судовим наказом сумою, а тому вважає, що між сторонами виниклі правовідносини, які мають спірний характер.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви та скасування судового наказу.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 74, 119, 157, 158, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання боржника про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу - задовольнити.

Поновити боржнику пропущений процесуальний строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву боржника вх.№ 17987 від 05.08.2025 про скасування судового наказу Господарського суду Харківської області від 26.08.2024 у справі № 922/2951/24 - задовольнити.

Судовий наказ від 26 серпня 2024 року у справі № 922/2951/24 скасувати.

Ухвала набрала законної сили 07.08.2025 та оскарженню не підлягає.

У разі скасування судового наказу згідно ч.3 ст. 158 ГПК України, заявник не позбавлений права звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Суддя Буракова А.М.