УХВАЛА

м. Київ

12.08.2025Справа №910/6333/24
Суддя Господарського суду міста Києва Зеленіна Н.І., розглянувши клопотання представника позивача Ганги Дмитра Григоровича

про продовження процесуального строку у справі

за позовом ОСОБА_2

до Громадської організації "Всеукраїнська федерація кінного спорту України"

про визнання недійсним Протоколу правління Громадської організації "Всеукраїнська федерація кінного спорту України" від 15.02.2024, скасування запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу,

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.07.2025 прийнято справу №910/6333/24 до розгляду та призначено підготовче засідання у справі на 20.08.2025.

Також в ухвалі Господарського суду міста Києва від 22.07.2025 встановлено сторонам строк для подання до суду додаткових письмових пояснень по суті позовних вимог з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові Верховного Суду від 18.06.2025 по цій справі - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали.

Через систему "Електронний суд" 08.08.2025 від представника позивача Ганги Дмитра Григоровича надійшло клопотання про продовження строку для подачі додаткових пояснень у справі на 10 днів.

Вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має врахувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.04.2025 у справі №910/7746/20.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. (Рішення ЄСПЛ у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008).

Суд звертає увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом.

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховний Суд зазначає, що згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надмірний формалізм є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейським судом з прав людини зазначено, що "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах "Белеш та інші проти Чеської Республіки", "Зубац проти Хорватії" (ZUBAC v. CROATIA), (Beles and Others v. the Czech Republic), №47273/99, пп. 50-51 та 69, ЄСПЛ 2002 IX, та "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), №35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Кутіч проти Хорватії", заява №48778/99).

Відповідно до частини 1 та 2 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно з частиною 3 зазначеної статті судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Відтак, враховуючи наведені представником позивача в поданому клопотанні обґрунтування неможливості своєчасного подання пояснень по суті позовних вимог з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові Верховного Суду від 18.06.2025 по цій справі протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали, з метою забезпечення реалізації принципу змагальності сторін, суд дійшов висновку про задоволення клопотання про продовження строку для подання пояснень.

Керуючись статтями 80, 81, 113, 114, 119, 177, 182, 183, 185, 232, 233, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника позивача Ганги Дмитра Григоровича про продовження строку для подання пояснень по суті позовних вимог з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові Верховного Суду від 18.06.2025 у справі №910/6333/24 - задовольнити.

2. Продовжити строк представнику позивача для подання пояснень на 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Зеленіна