ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"30" липня 2025 р. Справа№ 910/996/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Суліма В.В.

Майданевича А.Г.

за заявою судді Коротун О.М. про самовідвід у справі № 910/996/25;

за участю секретаря судового засідання Безрука Д.Д.,

згідно з протоколом судового засідання від 30.07.2025:

від позивача: Макеєв В.Ф. - адвокат;

від відповідача: Куманікін Є.А. - директор; Яндян О.А. - адвокатка;

за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "АССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ"

на рішення Господарського суду міста Києва від 25.03.2025

у справі № 910/996/25 (суддя - Шкурдова Л.М.)

за позовом Приватного підприємства "ГРАНД-БАВАРІЯ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ"

про стягнення 786 117,24 грн

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.03.2025 позовні вимоги задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "АССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ" на користь Приватного підприємства "ГРАНД-БАВАРІЯ" 670 020 грн 00 коп. попередньої оплати, 32 216 грн 03 коп. 3% річних, 83 881 грн 21 коп. інфляційних втрат, 11 791 грн 76 коп. витрат зі сплати судового збору.

Не погодившись з рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "АССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ" (через електронний суд) звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (яка була зареєстрована 14.04.2025), в якій просило скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 25.03.2025 по справі № 910/996/25 та ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні його позовних вимог.

28.04.2025 Північний апеляційний господарський суд постановив ухвалу, якою відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "АССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.03.2025 у справі № 910/996/25.

Розгляд справи неодноразово відкладався, зокрема, через повітряні тривоги.

09.07.2025 Північний апеляційний господарський суд оголосив перерву до 30.07.2025.

30.07.2025 (через Електронний суд) до суду апеляційної інстанції від позивача надійшли «пояснення та міркування». Заява фактично обґрунтована недовірою до головуючої судді. Так, адвокат сторони зазначив, що: «неприпустимим та категорично неприйнятним ведення судового процесу в Україні головуючою у справі мовою країни агресора». Адвокат позивача також вказав, що: «вищевикладені «цитати» щодо позиції головуючої у справі трактуються нею, як прояв порушення засад рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості». Крім того, на думку представника позивача, «вищевикладені (у таблиці) цитати із висловлювань головуючої у справі свідчать про допущення суддею поведінки, що порочить звання судді та підриває авторитет правосуддя, зокрема в питаннях дотримання стандартів поведінки, які забезпечують суспільну довіру до суду, прояву неповаги до адвокатів чи інших учасників судового процесу».

30.07.2025 у судове засідання з`явився директор відповідача та адвокатка відповідача (в режимі ВКЗ), а також адвокат позивача (в режимі ВКЗ).

Головуючою суддею, в судовому засіданні 30.07.2025, було заявлено про самовідвід від розгляду справи № 910/996/25.

Північний апеляційний господарський суд розглянув заяву про самовідвід судді Коротун О.М. (головуючої) та дійшов таких висновків.

Частиною першою статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК України.

Так, згідно з п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Право на справедливий суд насамперед повинне забезпечуватись безсторонністю судді. Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, для запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Визначення належного та безстороннього суду є первинним щодо вчинення процесуальних дій у справі (пункти 183, 184 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.11.2021 у справі № 11-202сап21).

Судді повинні розглядати справи неупереджено, на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, незалежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чиєї сторони або з будь-якої причини. Неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Слово "неупереджений" передбачає відсутність упередженості, як реальної, так і суб`єктивної.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Північний апеляційний господарський суд виходить з того, що у розгляді кожної судової справи має бути досягнутий баланс між незалежністю суддів та загальним сприйняттям їх судового рішення як такого, що прийняте неупереджено. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з пунктом 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи "Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів" від 01.01.2001 незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зав`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але і з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана. Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії' від 26.10.1984, А, № 86).

Відповідно до частини 1 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. З урахуванням подачі «пояснень та міркувань» безпосередньо перед судовим засіданням 30.07.2025, заява про самовідвід заявлена головуючою суддею на цій стадії.

Для виключення будь-якого законного сумніву в учасників справи та стороннього спостерігача щодо об`єктивності головуючої судді Коротун О.М. при розгляді цієї справи та відновлення довіри до судової влади в Україні з метою подолання викликів війни, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення такої заяви в розумінні наведеного та ст. 15 Кодексу суддівської етики.

За таких обставин матеріали справи підлягають передачі для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України.

Керуючись ст. 32, 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву судді Коротун О.М. про самовідвід від розгляду справи №910/996/25 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "АССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.03.2025 у справі № 910/996/25 - задовольнити.

2. Матеріали справи № 910/996/25 направити на повторний автоматизований розподіл у порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді В.В. Сулім

А.Г. Майданевич