ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2025 року м.Дніпро Справа № 904/255/25

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Кощеєва І.М. ( доповідач )

суддів: Дарміна М.О., Чередко А.Є.

секретар судового засідання: Скородумова Л.В.

представники сторін:

від прокурора: Риженко В.О.

від позивача: Сова Ю.В.

від відповідача: Акулов Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні

в режимі відеоконференції апеляційну скаргу

Дніпропетровської обласної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р.

( суддя Кеся Н.Б., м. Дніпро ) у справі

за позовом:

Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури

в інтересах держави в особі

Криворізької міської ради,

м. Кривий Ріг

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР",

м. Кривий Ріг

про зобов`язання усунути перешкоди у праві користування та

розпорядження земельною ділянкою та

повернути земельну ділянку шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог.

Керівник Криворізької центральної окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Криворізької міської ради, через систему "Електронний суд", звернувся до Господарського суду Дніпропетровської обалсті з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР", в якому просив суд: 1. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю АСПЕКТ РІЕЛТ КР усунути перешкоди територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради: у праві користування та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га та повернути земельну ділянку шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва: будівля, нежитлова, магазину, площею 116,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г. 2. Скасувати державну реєстрацію права приватної власності ТОВ АСПЕКТ РІЕЛТ КР на об`єкт нерухомого майна, будівля, нежитлова, магазину, площею 1.16,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 110. 3. Скасувати державну реєстрацію права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га, яка розташована за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г.

Від сторін надійшла спільна заява Криворізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" про затвердження Мирової угоди від 14.03.2025 р. та Мирова угода від 14.03.2025 р.

2. Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р. у справі № 904/255/25 задоволено спільну заяву Криворізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" про затвердження Мирової угоди від 14.03.2025 р.. Затверджено мирову угоду від 14.03.2025 р., укладену між Криворізькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР". Провадження у справі № 904/255/05 закрито. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" на користь Дніпропетровської обласної прокуратури сплачений судовий збір за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, у розмірі 4 239,20 грн.. Повернуто Дніпропетровській обласній прокуратурі з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 3 633,60 грн., сплаченого платіжною інструкцією № 63 від 15.01.2025 р., за подання позовної заяви.

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, Дніпропетровська обласна прокуратура, через систему "Електрооний суд", звернулась до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р. у справі № 904/255/25 та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Дніпропетровської області.

4. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, Скаржник вказує на те, що ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р. у справі № 904/255/25 постановлено із неправильним застосуванням норм матеріального ( ст. ст. 5, 13, 14 Конституції України, ст. ст. 3, 13, 15, 16, 324, 376, 178, 228, 328, 376 ЦК України, ст. ст. 116, 134, 152, 212 ЗК України, ст. ст. 1, 2, 6, 10, 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності») та процесуального права ( ст. ст. 2, 4, 11, 20, 45, 50, 55, 192 ГПК України), без повного та всебічного з`ясування обставин справи, а тому вона підлягає скасуванню на підставі ст. ст. 277, 280 ГПК України.

При цьому, Скаржник зазначає, що предметом розгляду даної справи № 904/255/25 є позовні вимоги керівника Криворізької центральної окружної прокуратури до ТОВ «Аспект Ріелт КР» про зобов`язання усунути перешкоди у праві користування та розпорядження земельною ділянкою та повернути міській раді земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва будівлі А, магазину, площею 116,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, скасування права оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно. Судом проігноровано обґрунтування позову прокуратури вимогами ст. ст. 228, 376 ЦК України та актуальною практикою Великої Палати Верховного Суду ( постанова від 20.07.2022 р. у справі № 923/196/20 ) та ствердження прокуратурою про нікчемність договору оренди земельної ділянки комунальної власності, які укладено без дотримання конкурентних засад, під самочинно збудований об`єкт нерухомого майна, за відсутності для цього підстав, визначених в ч. 2 ст. 134 ЗК України, з огляду на що очевидним є його спрямування на незаконне заволодіння земельною ділянкою комунальної власності, на порушення публічного порядку, конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Скаржник наголошує на тому, що мирова угода не містить жодних умов про знесення самочинно збудованого об`єкту, що виключає виконання мирової угоди щодо основних позовних вимог прокуратури про знесення самочинно збудованого торгівельного павільйону, як виконавчого документу в порядку ст. 193 ГПК України та унеможливлює можливість у подальшому звернення до суду із позовом про знесення самочинно збудованого торгівельного павільйону. Так, Прокурором до матеріалів справи надано докази самочинного будівництва спірного магазину та його фактичної відсутності на час проведення першої державної реєстрації права власності щодо нього, та докази того, що його фактичне будівництво розпочато лише у 2022 році.

Скаржник зазначає, що в даній справі Криворізька міська рада представляє інтереси територіальної громади м. Кривого Рогу в силу вимог ст. ст. 5, 13, 14 Конституції України, ст. 324 Цивільного кодексу України, ст. ст. 1, 2, 6, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з огляду на що має право звертатися до суду в її інтересах, та відповідно до ч. 2 ст. 55 ГПК України позбавлена права на укладення від імені територіальної громади м. Кривого Рогу мирових угод, предметом яких є земельні ділянки комунальної власності. В даній справі порушені права значного кола жителів м. Кривого Рогу, що підтверджується безліччю голосів членів територіальної громади, які підписали петиції, чим підтверджується, що мирова угода від 14.03.2025 р. не могла бути укладена між ТОВ «Аспект Ріелт КР» та Криворізькою міською радою та не підлягала затвердженню судом, оскільки остання суперечить волі власника земельних ділянок.

На переконання Скаржника мирова угода від імені міської ради підписана начальником юридичного управління Виконкому Криворізької міської ради Кудіним М. В. в умовах зловживання своїми правами та конфлікту інтересів. Так, ОСОБА_1 не мав повноважень на підписання мирової угоди, оскільки на пленарному засіданні міської ради рішення відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не приймалося. Криворізькою центральною окружною прокуратурою 19.12.2024 р. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000160 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України за фактами, що можуть свідчити про внесення посадовими особами органу місцевого самоврядування та приватних підприємств неправдивих відомостей до офіційних документів поданих до суду, з метою визнання права власності на майно за приватними підприємствами.

Разом з тим, умови мирової угоди від 14.03.2025 р. не містять жодних поступок зі сторони ТОВ «Аспект Ріелт КР», оскільки фактично, у порушення вимог ст. 376 ЦК України, легалізують самочинно збудований магазин. Така мирова угода порушує принцип рівності всіх перед законом та створює умови для нечесної економічної конкуренції серед підприємців, оскільки доброчесний підприємець не може проводити незаконну реєстрацію права власності на нерухоме майно з метою обходу процедури земельних торгів та розміщення своїх торгівельних павільйонів у найбільш привабливих з економічної точки зору місцях.

Відтак, на думку Скаржника, враховуючи, що мирова угода від 14.03.2025 р. у справі № 904/255/25 суперечить ст. ст. 5, 13, 14 Конституції України, ст. ст. 3, 13, 15, 16, 324, 376, 178, 228, 328, 376 ЦК України, ст. ст. 116, 134, 152, 212 ЗК України, ст. ст. 1, 2, 6, 10, 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 55 ГПК України та грубо порушує права та охоронювані законом інтереси мешканців територіальної громади міста Кривого Рогу, тому мирова угода, укладена 14.03.2025 р. між ТОВ «Аспект Ріелт КР» та Криворізькою міською радою, не підлягала затвердженню судом.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.

Від Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому Товариство не погоджується з доводами апеляційної скарги, вважає її безпідставною і необґрунтованою.

Зокрема, Товариство посилається на те, що добросовісна особа, яка придбаває нерухоме майно у власність або набуває інше речове право на нього, вправі покладатися на відомості про речові права інших осіб на нерухоме майно та їх обтяження ( їх наявність або відсутність ), що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Добросовісність набуття права власності на нерухоме майна ( шляхом придбання відповідного майна ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» ) і як наслідок в подальшому добросовісності прав на набуття земельної ділянки у користування ( ч. 2 ст. 134 ЗК України ) підтверджується первинними документами долученими до матеріалів справи. Добросовісний набувач не може нести відповідальність через порушення третіх осіб, які були вчинені в межах процедур, призначених для запобігання шахрайству при вчиненні правочинів з нерухомим майном. Теперішній власник ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» не вчиняв жодних протиправних дій в межах процедур при вчиненні правочинів з нерухомим майном.

Крім того, у відзиві Товариство посилається на те, що дії прокуратури щодо звернення до суду з позовною заявою та подальше оскарження ухвали про затвердження мирової угоди суперечать правовій позиції Європейського суду з прав людини викладеній в у рішенні від 12.12.2024 р. у справі «ТОВ «ОДЕСЬКА БУТЕРБРОДНА КОМПАНІЯ» ПРОТИ УКРАЇНИ» (CASE OF ODESKA BUTERBRODNA KOMPANIYA, TOV v. UKRAINE) (Заява № 59414/15).

Товариство також вказує на те, що відповідно до вимог чинного законодавства України, умови мирової угоди стосуються прав та обов`язків учасників справи щодо предмета позову. На підставі частини першої ст. 192 ГПК України сторони погодили умови укладеної між ними ( сторонами ) угоди. Мирова угода укладена в інтересах учасників справи та не суперечить вимогам чинного законодавства. Погодження умов мирової угоди між ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» та КМР є достатніми для її затвердження.

Крім того, Товариство зазначає про те, що ухвалюючи рішення по справі № 904/3912/24 ( яка є аналогічною цій справі) про затвердження мирової угоди Верховним Судом проаналізовані положення чинного законодавства, щодо можливості укладання мирової угоди від Криворізької міської ради та за підписом представника Кудіна М. В.. Таким чином, Криворізька міська рада наділена повноваженнями щодо укладання мирової угоди у цій справі а в свою чергу прокуратура позбавлена відповідних повноважень на укладання мирової угоди у будь-якій справі де вона діє в інтересах Криворізької міської ради.

Відповідач наголошує, що у справі № 904/255/25, Криворізька міська рада, після затвердження відповідної мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області набуває права на майно, а саме грошові кошти, які вносить Підприємство за користування земельною ділянкою і тому твердження Прокурора про нерелевантність відповідної справи по відношенню до постанови Верховного Суду по справі № 922/436/22 від 22.05.2024 р. є хибними. В аналогічній справі № 904/39/24 та справі № 904/19/24 ( справи відрізняється тільки Відповідачем по справі ) та місцем розташування нерухомого майна, предмет та підстави позовної заяви такі самі як і у справі № 904/255/25 ), яка розглядалася Верховним Судом 14.05.2025 р. та 04.06.2025 р. були ухвалені постанови, якими відмовлено в задоволенні касаційної скарги Прокурора та залишено судові рішення судів попередніх інстанцій без змін ( всі підстави для звернення з касаційною скаргою є аналогічними до цієї справі ).

Окрім цього, посилання Прокурора на досудове розслідування кримінального провадження не є належним доказом у справі, оскільки не є остаточним рішенням (вироком), яким завершено кримінальне провадження, а лише відображає проведення досудового розслідування для встановлення певних обставин. Крім того, в процесі проведення досудового розслідування дії, за якими було зареєстровано вказане кримінальне провадження, можуть бути перекваліфіковані, а тому реєстрація кримінального провадження не може вважатись єдиним належним/вирішальним доказом. Тобто при розгляді даної справи необхідно оцінювати всі докази в їх сукупності, що й було зроблено судом першої інстанції.

Криворізька міська рада у письмових поясненнях вважає ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р. в справі № 904/255/25 обгрунтованною та правомірною, враховуючи судову практику щодо затвердження мирових угод у подібних судових справах, а також те, що мирова угода укладена в інтересах територіальної громади міста в особі Криворізької міської ради, не суперечить вимогам чинного законодавства, не порушує прав та інтересів третіх осіб, підписана повноважними представниками.

Так, повноваження представника Криворізької міської ради підтверджуються відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ( відповідно до яких Кудін М.В. відповідальний за представництво інтересів Криворізької міської територіальної громади в особі Криворізької міської ради в установленому законом порядку та участь у судових справах у порядку самопредставництва, з правом підпису відповідних документів ) , копією довіреності, якою міською радою надано начальнику юридичного управління виконкому міської ради Кудіну М.В. право на ведення всіх справ, у яких міська рада є позивачем з усіма правами, що надані законом позивачу, у тому числі з правом підпису всіх необхідних для виконання цією довіреністю документів, зокрема на укладення мирової угоди. Також, ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.12.2024 р. у справі № 904/3912/23 за аналогічними обставинами та правовідносинами були встановлені повноваження на підписання мирової угоди з боку представника Позивача. Наведеною ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.12.2024 р. затверджено мирову угоду між Криворізькою міською радою та ТОВ "Векта Лайн" та, відповідно, встановлені обставини правомірності укладення такої угоди. Крім того, в справі № 904/39/24 в аналогічному спорі Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 14.05.2025 р. залишено без змін ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 26.02.2025 р., якою задоволено спільні заяви Криворізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю " Дніпро світ" від 29.01.2025 та затверджено мирову угоду від 27.01.2025 р. у справі № 904/39/24; залишено без задоволення касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на вищенаведену ухвалу в справі за позовом керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Преміум бізнес груп", Товариства з обмеженою відповідальністю", про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, припинення права власності, повернення земельної ділянки.

Також, беручи до уваги доводи та аргументи апеляційної скарги, Позивач зазначає, що нормами ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не передбачено повноважень Криворізької міської ради виключно на пленарному засіданні міської ради вирішувати питання процесуального характеру щодо затвердження мирових угод, за якими Криворізька міська рада виступає стороною шляхом прийняття відповідного рішення, отже посилання скаржника на означену норму Закону є безпідставним.

6. Рух справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2025 р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Кощеєв І.М. ( доповідач ), судді Чус О.В., Дармін М.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 05.06.2025 р. витребувано у Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи/копії матеріалів справи № 904/255/25.

Матеріали справи № 904/255/25 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2025 р. поновлено строк на подання апеляційної скарги. Відкрито апеляційне провадження у справі та призначено апеляційну скаргу до розгляду в судове засідання на 30.07.2025 р..

Від представника Криворізької міської ради до суду надійшла заява про його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів та підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС).

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 28.07.2025 р. судове засідання у справі № 904/255/25, призначене на 30.07.2025р. о 17:00, вирішено провести з представником Криворізької міської ради в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду (зал судового засідання №511) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в підсистеми ЄСІТС.

Від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" до суду надійшла заява про його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів та підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС).

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 29.07.2025 р. судове засідання у справі № 904/255/25, призначене на 30.07.2025 р., вирішено провести з представником Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду ( зал судового засідання № 511 ) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в підсистеми ЄСІТС.

Розпорядженням керівника апарату суду від 30.08.2025 р., у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Чус О. В., призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 904/255/25, відповідно до п. 2.4.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Центральному апеляційному господарському суді, затверджених Рішенням зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду від 01.04.2025 р. № 1.

Автоматичною системою документообігу для розгляду справи визначено суддю-доповідача Кощеєва І. М. у складі колегії суддів: Дарміна М.О., Чередко А.Є.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 30.07.2025 р., судовою колегією у визначеному складі, прийнято апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025р. у справі № 904/255/25 до свого провадження.

У судовому засіданні 30.07.2025 р., проведеному в режимі відеоконференції, була оголошена вступна та резолютивна частини постанови Центрального апеляційного господарського суду.

7. Встановлені судом обставини справи.

Криворізька центральна окружна прокуратура, в інтересах держави в особі Криворізької міської ради, через систему "Електронний суд", звернулася до Господарського суду Дніпропетровської обалсті з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР", в якому просила суд: 1. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю АСПЕКТ Р`ІЕЛТ КР () усунути перешкоди територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради: ( місце розташування 50101, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1) у праві користування та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га та повернути земельну ділянку шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва: будівля, нежитлова, магазину, площею 116,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110). 2. Скасувати державну реєстрацію права приватної власності ТОВ АСПЕКТ РІЕЛТ КР (код ) на об`єкт нерухомого майна, будівля, нежитлова, магазину, площею 1.16,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 110. 3. Скасувати державну реєстрацію права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га, яка розташована за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г. 4. Стягнути з відповідача у справі на користь Дніпропетровської обласної прокуратури сплачений судовий збір.

В обґрунтування позову Прокурор посилається на встановлені факти самочинної забудови м. Кривого Рогу, безпідставної реєстрації права власності, безпідставної передачі в оренду земельних ділянок з порушенням законодавчо встановленої процедури, без проведення земельних торгів під самочинно збудовані об`єкти майна, чим порушено право територіальної громади на дотримання законного порядку користування, володіння, розпорядження земельною ділянкою комунальної власності, належної реєстрації речових прав на нерухоме майно на ній, дотримання законодавства у сфері забудови населених пунктів.

Від Позивача та Відповідача до господарського суду надійшла спільна заява Криворізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" про затвердження Мирової угоди від 14.03.2025 р. та Мирова угода від 14.03.2025 р.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р. у справі № 904/255/25 задоволено спільну заяву Криворізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" про затвердження Мирової угоди від 14.03.2025 р.. Затверджено мирову угоду від 14.03.2025 р., укладену між Криворізькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" наступного змісту: Криворізька міська радоа, в особі Кудіна Максима Вікторовича, що діє на підставі довіреності, іменована надалі Позивач, з однієї сторони, та Товариство з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР", в особі директора Чистякової Елеонори Валеріївни, що діє на підставі Статуту, іменоване надалі Відповідач, з іншої сторони, ( спільно іменовані надалі Сторони а окремо Сторона ), уклали цю Мирову угод) у справі № 904/255/25про наступне:

1. З метою врегулювання господарського спору у справі №904/255/25 за позовом Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до відповідача ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» про скасування державної реєстрації права оренди, усунення перешкод у користуванні самовільно зайнятою земельною ділянкою з кадастровим номером :06:054:0448, припинення володіння нерухомим майном розташованого за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Т, та скасування державної реєстрації права приватної власності, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області. Сторони досягли взаємоприйнятної домовленості відносно предмету спору по справі №904/255/25.

2. На земельній ділянці з кадастровим номером :06:054:0448, розташовується об`єкт нерухомого майна - нежитлова будівля, загальною площею 116,4 кв.м., що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, власником якого є ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛ КР» відповідно до Акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» від 24.03.2020 р., посвідченого приватним нотаріусом Ставніченко О.П. та зареєстрованого в реєстрі за номером 451, 452.

3. Криворізька міська рада не заперечує про надання земельної ділянки з кадастровим номером :06:054:0448 в оренду ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР», яка вже перебуває в оренді ТОВ «.АСПЕКТ РІЕЛТ КР» під нерухоме майно, та не заперечує проти права власності на майно, яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛ Т КР».

4. ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язується протягом 36 (тридцяти шести) місяців після затвердження цієї Мирової угоди сплачувати Криворізькій міській раді орендну плату за земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448, на якій розміщено нерухоме майно визначене у пункту 2 цієї Мирової угоди у подвійному розмірі (звичайний розмір орендної плати встановлений Договором оренди земельної ділянки) та з передплатою на 6 (шість) місяців (передплата вноситься протягом 30 календарних днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області).

5. Після спливу 36 місяців з моменту затвердження цієї Мирової угоди ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язується сплачувати Позивачу оренду плату відповідно до умов укладеного Договору оренди земельної ділянки та/або іншого Договору, яким буде визначено розмір орендної плати чи іншого платежу за земельну ділянку під нерухомим майном визначеного у пункті 2 цієї Мирової угоди.

6. Протягом зо днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язуються перерахувати на розрахунковий рахунок Дніпропетровської обласної прокуратури грошові кошти на відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання органами прокуратури в інтересах держави в особі Позивача - Криворізької міської ради позовної заяви.

7. Сторони гарантують та підтверджують, що з дня затвердження Господарським судом Дніпропетровської області цієї Мирової угоди та після виконання всіх умов цієї Мирової угоди Сторони не матимуть і не заявлятимуть в майбутньому одна до одної жодних вимог, претензій, позовів тощо з приводу предмету, спору та правовідносин, що випливають та/або пов`язані з цією справою.

8. Сторони цієї Мирової угоди дійшли згоди, що у разі невиконання ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» своїх зобов`язань визначених пунктом 4, 5 цієї Мирової угоди, ухвала про затвердження мирової угоди у справі №904/255/25 є виконавчим документом згідно ст. 193 Господарського процесуального кодексу України та у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження» передається для примусового стягнення в органи ДВС.

9. Сторони заявляють, що ані в процесі укладення цієї Мирової угоди, ані в процесі виконання її умов не були, не будуть і не можуть бути порушені права та охоронювані законом інтереси будь-яких третіх осіб. Сторони підтверджують, що ця Мирова угода укладена з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і стосуються виключно прав та обов`язків Сторін, а умови цієї Мирової угоди не суперечать закону, є виконуваними та такими, що не порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб.

10. Сторони з цією Мировою угодою ознайомлені та заперечень не мають. Наслідки укладення цієї Мирової угоди та її затвердження передбачені статтями 192, 193 та 231 Господарського процесуального кодексу України Сторонам відомі та зрозумілі. Представники Сторін, що підписали цю Мирову угоду, уповноважені на її підписання/укладання.

11. Ця Мирова угода набуває чинності з дня її затвердження Господарським судом Дніпропетровської області і є обов`язковою для Сторін по справі.

Провадження у справі № 904/255/05 закрито.

Судове рішення мотивоване тим, що що подана сторонами мирова угода відповідає вимогам ст. 192 ГПК України, укладена в інтересах сторін та не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Крім того, судом враховано, що в пункті 10 мирової угоди сторони підтвердили, що наслідки укладення мирової угоди та її затвердження судом, передбачені статтями 192, 193 та частиною 3 ст. 231 ГПК України, відповідно до якої повторне звернення до суду із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається, сторонам відомі і зрозумілі. Враховуючи вказане, обставини, визначені частиною 5 статті 192 ГПК України, щодо наявності підстав для відмови у затвердженні мирової угоди, відсутні.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників Сторін та Прокурора, дослідивши доводи, наведені в апеляційній скарзі, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а ухвалу господарського суду залишити без змін, виходячи з наступного.

Оскаржуваною ухвалою закрито провадження у справі у зв`язку з затвердженням мирової угоди. Процесуальні дії щодо затвердження судом мирової угоди та закриття через це провадження у справі перебувають у нерозривному зв`язку і не можуть розглядатися окремо одна від одної ( аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.10.2019 р. у справі № 911/918/15 та від 24.01.2020 р. у справі № 911/5310/14 ).

Суд першої інстанції відхиливши заперечення Прокурора про те, що умови мирової угоди суперечать закону, інтересам Відповідача та Держави, встановив, що мирова угода відповідає фактичним обставинам справи та не суперечить вимогам чинного законодавства України, не порушує права третіх осіб, підписана уповноваженими особами та скріплена їх печатками.

Відповідно до ч. 7 ст. 46 ГПК України сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 192 ГПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

При цьому затвердження мирової угоди під час розгляду справи має здійснюватися з застосуванням принципу «судового розсуду». Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення, встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), такий, що є найбільш оптимальним в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Водночас, надавши учасникам справи право на врегулювання спору між собою на засадах диспозитивності, законодавець в той же час визначив межі реалізації такого права, дотримання яких є обов`язковим і для учасників правовідносин, і для суду.

Так, як передбачено ч. 5 ст. 192 ГПК України суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону або порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або 2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Тобто, повноваження суду щодо ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди також є обмеженими та передбачають можливість відмови у затвердженні мирової угоди та продовження судового розгляду у вказаних випадках.

Відтак, укладення мирової угоди, як способу реалізації процесуальних прав, є правом сторони, яке, в свою чергу згідно процесуального Закону неможливо реалізувати якщо такі дії суперечать законодавству або це призводить до порушення чиїх-небудь прав і охоронюваних законом інтересів.

Таким чином, суд має дослідити умови мирової угоди на предмет того, чи відповідають ці умови закону; перевірити чи не порушує мирова угода права чи охоронювані законом інтереси інших осіб; чи не є її умови невиконуваними; а також чи відповідають дії представників сторін мирової угоди інтересам осіб, яких вони представляють ( подібний за змістом правовий висновок викладено у постановах Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 р. у справі № 911/918/15 та від 24.01.2020 р. у справі № 911/5310/14).

Суд установив, що мирову угоду від 14.03.2025 р. укладено між Криворізькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" і підписано від імені Позивача ( Криворізької міської ради ) - Кудіновим Максимом та засвідчено печаткою цієї міської ради, від імені Відповідача ( ТОВ "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" ) - директором Чистіковою Елеонорою та засвідчено печаткою цієї юридичної особи.

Повноваження представника Криворізької міської ради підтверджуються відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, копією довіреності від 13.12.2024 р. № 12/26/540, якою надано право Кудіну М. В., зокрема, на укладення мирової угоди. Повноваження керівника ТОВ "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" підтверджуються відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та наказом № 1 від 22.10.2019 р. про прийняття обов`язків директора підприємства.

Наведені документи не містять даних щодо обмеження права зазначених осіб підписувати та подавати мирові угоди.

Крім того, судом враховується, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.12.2024 р. у справі № 904/3912/23 були встановленні повноваження на підписання мирової угоди, зокрема, з боку представника Позивача - Кудіна М. В.. Саме наведеною ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.12.2024 р. було затверджено мирову угоду між Криворізькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Векта Лайн" та, відповідно, встановлені обставини правомірності укладення такої угоди.

Відтак, Мирова угода підписана процесуально праводієздатними особами, що мають необхідний для цього обсяг повноважень.

Що ж до посилання Прокурора на досудове розслідування кримінального провадження № 0000160, то апеляційний господарський суд зазначає, що досудове розслідування кримінального провадження не є остаточним рішенням ( вироком ), яким завершено кримінальне провадження, а лише відображає проведення досудового розслідування за заявою особи для встановлення обставин, на які посилається така особа. Крім того, в процесі проведення досудового розслідування дії, за якими було порушено кримінальне провадження, можуть бути перекваліфіковані, а тому відкриття кримінального провадження не може вважатись єдиним належним доказом у справі. Тобто у розгляді даної справи необхідно оцінювати всі докази в їх сукупності, що й було зроблено судом першої інстанції. Вказана правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.01.2020 р. у справі № 911/5310/14.

Також, необхідно зауважити, що умови Мирової угоди стосуються прав та обов`язків Сторін щодо предмету позову у справі та не є такими, що не можуть бути виконані.

Судом також не встановлено осіб, чиї права або охоронювані законом інтереси можуть бути порушені внаслідок укладення Мирової угоди, а остання не суперечить вимогам чинного законодавства та укладена в інтересах Сторін.

В свою чергу, відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин Суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.05.2024 р. у справі № 922/436/22 залишено без змін ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 р. у справі № 922/436/22, якою затверджено мирову угоду, укладену між Харківською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Маяк Інвест Холдинг", та закрито провадження у справі. Водночас у справі № 922/436/22 позов подано керівником Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк Інвест Холдинг" про визнання незаконним та скасування рішення з одночасним припиненням права власності, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання вчинити певні дії. Позовні вимоги у справі № 922/436/22 були обґрунтовані самочинним будівництвом на самовільно захопленій земельній ділянці.

Отже, з урахуванням критеріїв подібності, визначених у пунктах 39, 96, 97 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 р. у справі № 233/2021/19, суд зазначає, що правовідносини у справах № 904/39/24 та № 922/436/22 є подібними.

Водночас, Верховний Суд у справі № 922/436/22, залишаючи без змін ухвалу апеляційного господарського суду, якою затверджено мирову угоду між Харківською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Маяк Інвест Холдинг" та закрито провадження у справі, зазначив, що мирова угода є вираженням взаємного волевиявлення сторін, що спрямоване на вирішення спору між ними на основі компромісу та припинення його подальшого судового розгляду. Крім того, Верховний Суд з посиланням на приписи ст. 376 ЦК України зазначив, що знесення самочинного об`єкта нерухомості є крайньою мірою впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано всі передбачені законодавством заходи з метою усунення порушень та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. При цьому Верховний Суд у справі № 922/436/22 зазначив, що керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова подав позов в інтересах власника земельної ділянки - Харківської міської ради. Водночас висловленим при укладенні мирової угоди волевиявленням Харківська міська рада погодилася з будівництвом відповідачем на земельній ділянці житлового комплексу та з подальшим оформленням прав на земельну ділянку в установленому порядку. Враховуючи правові наслідки надання власником земельної ділянки згоди на її використання та можливість у подальшому визнання права власності на об`єкт, Верховний Суд у справі № 922/436/22, з огляду на приписи статей 375 та 376 ЦК України, визнав надмірними доводи керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова про необхідність знесення самочинного будівництва.

Посилання Прокурора на висновки Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду колегією суддів відхиляються як безпідставні, оскільки справи, на які посилається Прокурор, суттєво відрізняються за предметом і підставами позовних вимог, установленими фактичними обставинами, змістом правовідносин та їх матеріально-правовим регулюванням від справи, що розглядається.

Натомість суд погоджується із доводами Сторін про те, що вирішення питання щодо укладення мирової угоди не є обов`язковим для вирішення на сесії міської ради відповідно до вимог Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", обмеження, передбачені ст. 55 ГПК України на укладення мирових угод стосуються Прокурора, а не Позивача у справі.

Отже, обставини, визначені частиною 5 ст. 192 ГПК України, щодо наявності підстав для відмови у затвердженні мирової угоди, відсутні.

За приписами п. 7 ч. 1 ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

В ч. 3 ст. 231 ГПК України зазначено, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Так, в пункті 10 мирової угоди сторони підтвердили, що наслідки укладення мирової угоди та її затвердження судом, передбачені статтями 192, 193 та частиною 3 ст. 231 ГПК України, відповідно до якої повторне звернення до суду із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається, сторонам відомі і зрозумілі.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 193 ГПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і строки, передбачені цією угодою; ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України "Про виконавче провадження", а також зазначає, що у разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень ( на підставі ст. ст. 3, 5 Закону України "Про виконавче провадження" ).

Таким чином, умови мирової угоди стосуються прав та обов`язків учасників справи щодо предмета позову. На підставі частини 1 ст. 192 ГПК України сторони погодили умови укладеної між ними ( сторонами ) угоди. Мирова угода укладена в інтересах учасників справи та не суперечить вимогам чинного законодавства.

Підсумовуючи вищевикладене, судова колегія вважає, що викладені у апеляційній скарзі аргументи не можуть бути підставами для скасування судового рішення місцевого господарського суду, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи та ґрунтуються на неправильному тлумаченні Скаржником норм матеріального та процесуального права, що в сукупності виключає можливість задоволення апеляційної скарги.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

У справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" ( Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006 р. ).

Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі суд дійшов висновку, що Скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

З огляду на приписи ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23.02.2006 р." Конвенція застосовується судами України як частина національного законодавства, а практика ЄСПЛ, через рішення якого відбувається практичне застосування Конвенції, застосовується судами як джерело права.

Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення норм матеріального та процесуального права судом попередньої інстанцій під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження.

За змістом ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно із ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а судове рішення підлягає залишенню без змін.

10. Судові витрати.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2025 р. у справі 904/255/25 - залишити без змін.

Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено ст. ст. 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 31.07.2025 р.

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя М.О. Дармін

Суддя А.Є. Чередко