ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"21" липня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/1480/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Смелянець Г.Є.

при секретарі судового засідання Лещенко Л.С.

розглянувши у підготовчому засіданні справу №916/1480/25

за позовом: Головного управління ДПС в Одеській області

до відповідачів: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю Ванвок Делайт

2. Товариства з обмеженою відповідальністю Група компаній Світоч

про визнання договору недійсним та застосування принципу двосторонньої реституції

за участю представників:

від позивача: Гриценко О.О. /самопредставництво/, Малай В.С. /самопредставництво/

від відповідача-1: Волканов Є.В. /ордер серія ВН №1523901 від 03.06.2025/

від відповідача-2: не з`явився

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДСП в Одеській області звернулося до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ванвок Делайт» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Світоч» з позовом, в якому просить Господарський суд Одеської області:

- визнати недійсним договір № 6-24 від 01.02.2024, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ванвок Делайт» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Світоч»;

- застосувати принцип двосторонньої реституції до договору № 6-24 від 01.02.2024, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ванвок Делайт» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Світоч» та повернути сторони договору у первісний стан.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачами ст. 228 ЦК України, а саме укладенням правочину, який суперечить моральним засадам суспільства, а також порушує публічний прядок, спрямованого на заволодіння майном держави, дохідної частини бюджету, що є підставою для визнання його недійсним. Також позовні вимоги обґрунтовані посиланнями на те, що укладений між відповідачами правочин є фіктивним правочином.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.04.2025 позовну заяву Головного управління ДПС в Одеській області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 21.05.2025.

21.05.2025 підготовче засідання не відбулося, у зв`язку із оголошенням системою цивільної оборони в м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.05.2025 підготовче засідання призначено на 04.06.2025.

27.05.2025 за вх.№16920/25 господарським судом одержано клопотання, в якому позивач просить суд:

- прийняти заяву про збільшення позовних вимог та здійснювати подальший розгляд справи з урахуванням оновленої правової позиції;

- задовольнити заяву про збільшення позовних вимог разом із додатками;

- збільшити позовні вимоги та у разі задоволення позовної заяви визнати недійсними договори поставки № 6-24 від 01.02.2024 та № 7-24 від 01.02.2024 щодо постачання товарів/послуг, укладених між ТОВ «ВАНВОК ДЕЛАЙТ» () та ТОВ «ГРУПА КОМПАНІЙ» СВІТОЧ» ().

У підготовчому засіданні 04.06.2025 судом постановлено ухвалу без оформлення окремого документа, якою продовжено підготовче провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 07.07.2025.

У підготовчому засіданні 07.07.2025 судом постановлено ухвалу без оформлення окремого документа, якою запропоновано представнику відповідача-1 надати суду пояснення щодо клопотання позивача про збільшення позовних вимог за вх.№16920/25 від 27.05.2025 та, за необхідності, відзив на позовну заяву; відкладено підготовче засідання на 21.07.2025.

17.07.2025 за вх.№22721/25 господарським судом одержано заперечення на клопотання (заяву), в яких відповідач-1 просить відмовити Головному управлінню ДПС в Одеській області у задоволені клопотання (заяви про збільшення позовних вимог) від 27.05.2025, подане через «Електронний суд».

Розглянувши подане позивачем клопотання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог за вх.№16920/25 від 27.05.2025, господарський суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч.3 ст.46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №910/18389/20.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру (подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 28.09.2021 у справі № 902/743/18, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від 10.12.2019 у справі № 923/1061/18).

Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 28.09.2021 у справі № 902/743/18, від 23.01.2018 у справі № 918/350/16, від 27.06.2018 у справі № 910/18802/17, від 28.03.2019 у справі № 910/23066/17 та від 10.09.2019 у справі № 910/13267/18.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Так, предметом спору у даній справі є:

- визнання недійсним договору № 6-24 від 01.02.2024, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ванвок Делайт» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Світоч»;

- застосування принципу двосторонньої реституції до договору № 6-24 від 01.02.2024, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ванвок Делайт» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Світоч» та повернення сторін договору у первісний стан.

Зазначені позовні вимоги є вимогами немайнового характеру.

За таких обставин, враховуючи, що предметом спору у даній справі є вимоги немайнового характеру, які не можуть бути збільшені у розмірі, господарський суд не приймає до розгляду клопотання позивача про збільшення позовних вимог та повертає заявнику.

Керуючись ст.ст.46, 182, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

1.Клопотання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог за вх.№16920/25 від 27.05.2025 не приймати до розгляду та повернути Головному управлінню ДПС в Одеській області.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складання повної ухвали.

Повну ухвалу складено 28.07.2025.

Суддя Г.Є. Смелянець