ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2025м. ДніпроСправа № 904/304/25

за позовом Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм", м. Черкаси

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Промавтоматика", м. Дніпро

про стягнення 2 816 780,84 грн, -

Суддя Бажанова Ю.А.

Секретар судового засідання Григорчук М.І.

Представники:

від позивача: Марінеско А.В., виписка з ЄДР

від відповідача: не з`явився

від третьої особи: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом в якому просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" на свою користь 2 816 780,84 грн набутих без достатньої правової підстави.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" користувалось земельною ділянкою без достатніх правових підстав та за рахунок Дніпровської міської ради зберегло у себе кошти, які Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" мало сплатити за користування земельною ділянкою.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.01.2025 заяву Дніпровської міської ради про забезпечення позову задоволено частково; накладено арешт на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм", а саме: автозаправну станцію, загальною площею 6,5 кв.м., розташовану за адресою: Запорізьке шосе, 30 А в місті Дніпрі та на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм", які знаходяться на рахунках відкритих у будь-яких банківських або інших фінансово кредитних установах та належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" в межах суми позову у розмірі 2 816 780,84 грн. до набрання законної сили рішенням суду у справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 25.02.2025.

25.02.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відзив на позовну заяву обґрунтований наступним:

- товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" звертає увагу суду на те, що позивачем не надано належних доказів, на підтвердження розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2021,2022 рік. Фактично, на підтвердження нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки за 2021, 2022 рік, позивачем наданий розрахунок нормативної грошової оцінки за 2021,2022 рік, який, як зазначає позивач, складений на підставі Звіту, який, зокрема, не містить додатків, визначених в ньому. Зазначений розрахунок, з урахуванням вимог законодавства та наведених відповідачем висновків Верховного суду, не є належним доказом нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2021,2022 рік.

- щодо здійснення оплати за спірну земельну ділянку у 2021 році то після набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, в тому числі й у 2021 році, задля дотримання вимог законодавства щодо користування землею, сплата орендної плату за вказану вище земельну ділянку, здійснювалося на підставі угоди про компенсацію витрат з орендної плати № 150317/1 від 15.03.2017, укладеної ТОВ "Нафтапрайм" з попереднім власником об`єкта нерухомого майна ТОВ "Промавтоматика" (надалі угода № 150317/1). Зазначена угода укладена відповідно до норм чинного законодавства з урахуванням того, що визначена чинним законодавством України процедура з переоформлення права користування земельними ділянками, на яких розміщене нерухоме майно, від платника (ТОВ "Промавтоматика") до власника (ТОВ "Нафтапрайм") є тривалою. Згідно з пунктом 1.1. угоди, власник (ТОВ "Нафтапрайм") зобов`язується здійснювати платнику (ТОВ "Промавтоматика") компенсацію витрат, здійснених останнім у зв`язку із внесенням орендної плати. Відшкодування (компенсація) витрат, понесених ТОВ "Промавтоматика" з боку ТОВ "Нафтапрайм" у 2021 році підтверджується, зокрема, актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) від: 31.03.2021, 30.06.2021, 30.09.2021 (надалі - акти), які на день подання відзиву наявні у ТОВ "Нафтапрайм". З наведених актів вбачається, що розмір компенсації на користь ТОВ "Промавтоматика" за кожним з актів складає 48 581,68грн., що в сумі становить 145 745,04 грн. Тобто за користування земельною ділянкою за адресою: м.Дніпро, Запорізьке шосе, 30А, у наведений в позовній заяві період було сплачено 145 745,04грн.

- щодо здійснення оплати ТОВ "Нафтапрайм" земельного податку за спірну земельну ділянку в період з 01.01.2024 по 22.02.2024 то відповідач повідомляє, що в період з 01.01.2024 по 22.02.2024, який включений до позовних вимог, ТОВ "Нафтапрайм" здійснювало сплату земельного податку, що підтверджується податковою декларацією з плати за землю (земельний податок та/ або орендна за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2024 рік, а також платіжними інструкціями № 544 від 29.02.2024, № 604 від 28.03.2024.

Вважає, що розрахунок позовних вимог є помилковим та таким, що не підтверджує суму позовних вимог, оскільки позивачем не враховано суму в розмірі 17751,94 грн, що сплачена позивачем як плата за земельну ділянку за адресою: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 30А, у визначений в позовній заяві період.

Також звертає увагу суду на те, що позивачем безпідставно визначений період з 01.01.2021 по 22.02.2024, як період для стягнення коштів за використання земельної ділянки, оскільки цей період перевищує строк загальної позовної давності у три роки, виходячи з дати подання позовної заяви.

У судовому засіданні, яке відбулося 25.02.2025, господарським судом оголошено перерву до 12.03.2025.

11.03.2025 від Дніпровської міської ради до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, в якій просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Щодо розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки в період з 2021 по 2023 роки то позивачем надано: - розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2021; - розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2022; - інформаційну довідку з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку за 2023 рік. Як вбачається з численної судової практики, положень ПК України, законодавством про оцінку земель належними доказами на обґрунтування оцінки землі є довідка, витяг із Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки, яка є об`єктом плати за землю, та технічна документація на земельну ділянку, виготовлена компетентним органом.

Щодо відсутності послідовності дій відповідача та зволікання з належним оформленням права користування земельною ділянкою, позивач зазначає, що при виникненні в іншої особи права власності на жилий будинок, будівлю або споруди право попереднього власника або користувача припиняється в силу прямої вказівки закону без припинення у цілому договору оренди земельної ділянки. Відповідно новий власник об`єкта нерухомості, якому переходить право оренди набуває відповідні права та обов`язки орендаря, у тому числі зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою. Враховуючи вищевикладене, надані відповідачем акти здачі-прийняття робіт (надання послуг), укладені з ТОВ "Промавтоматика" не можуть слугувати доказами сплати відповідачем орендної плати за земельну ділянку. Натомість, ігнорування можливості укладення договору оренди земельної ділянки з міською радою та бездіяльність відповідача після надання дозволу на розроблення проекту землеустрою свідчить про непослідовність дій останнього, а не про тривалість процедури переоформлення переходу права користування земельною ділянкою, як про це вказує відповідач.

Щодо строку позовної давності позивач зазначає, що звернення позивача до суду відбулось в межах строку позовної давності та нараховане стягнення за період з урахуванням діючого законодавства.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Промавтоматика", відкладено підготовче провадження у справі на 08.04.2025.

У судове засідання 08.04.2025 з`явився представник позивача, представники відповідача та третьої особи не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд по суті в засіданні на 07.05.2025.

У судове засідання 07.05.2025 з`явився представник позивача, інші представники сторін в судове засідання не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.05.2025 повернулися до стадії підготовчого провадження у справі № 904/304/25, призначено підготовче засідання у справі на 03.06.2025.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.05.2025 Головному управлінню Держгеокадастру у Дніпропетровській області у строк до 20.05.2025 інформацію щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :02:242:0008 у 2021, 2022, 2023 та 2024 роках та витяги з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :02:242:0008, 2021, 2022, 2023 та 2024 роки.

30.05.2025 від Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області надійшла інформація в якій зазначено, що витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :02:242:0008 станом на 2021 та 2022 роки не формувались. Наявні витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №НВ-023 від 18.04.2023 та №НВ-024 від 24.01.2024.

02.06.2025 від Дніпровської міської ради надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання, яке відбулося 03.06.2025 представники позивача, відповідача та третьої особи не з`явилися.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.06.2025 відкладено підготовче провадження у справі на 10.06.2025.

У судовому засіданні, яке відбулося 10.06.2025, господарським судом оголошено перерву до 24.06.2025.

24.06.2025 Дніпровська міська рада до Господарського суду Дніпропетровської області подала клопотання про витребування доказів судом, в якому просить суд витребувати у Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А м. Дніпро, тел.: +38, e-mail: ) інформацію щодо декларування та оплати Товариством з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" (, адреса реєстрації: вул. Святотроїцька, буд. 55 А, м. Черкаси) коштів за земельну ділянку, яка знаходяться за адресою: Запорізьке шосе, 30 А в м. Дніпра, кадастровий номер: :02:242:0008 за період з 01.01.2021 по 08.05.2025 роки та інформацію щодо інших юридичних та/або фізичних осіб, що декларували та сплачували грошові зобов`язання по оплаті за земельну ділянку, яка знаходяться за адресою: Запорізьке шосе, 30 А в м. Дніпрі, кадастровий номер: :02:242:0008 за період з 01.01.2021 по 08.05.2025 роки.

Дніпровська міська рада вважає, що зазначена інформація може підтвердити/спростувати факт оплати відповідачем або іншими особами коштів за користування земельною ділянкою та підтвердити/спростувати правильність розрахунків, наданих позивачем.

Також звертає увагу суду, що Дніпровська міська рада через департамент по роботі з доходами місцевого бюджету Дніпровської міської ради зверталось до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області листом від 15.05.2025. Проте, таке звернення залишилось проігнорованими

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2025 витребувано у Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області інформацію щодо декларування та оплати Товариством з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" коштів за земельну ділянку, яка знаходяться за адресою: Запорізьке шосе, 30 А в м. Дніпра, кадастровий номер: :02:242:0008 за період з 01.01.2021 по 08.05.2025 роки та інформацію щодо інших юридичних та/або фізичних осіб, що декларували та сплачували грошові зобов`язання по оплаті за земельну ділянку, яка знаходяться за адресою: Запорізьке шосе, 30 А в м. Дніпрі, кадастровий номер: :02:242:0008 за період з 01.01.2021 по 08.05.2025.

У судовому засіданні, яке відбулося 24.06.2025, господарським судом оголошено перерву до 17.07.2025.

01.07.2025 від Дніпровської міської ради до Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання про долучення доказів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.07.2025 закрито підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті в засіданні на 29.07.2025.

28.07.2025 від Дніпровської міської ради до Господарського суду Дніпропетровської області надійшли додаткові пояснення.

У судовому засіданні, яке відбулось 29.07.2025, представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, представники відповідача та третьої особи не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (ухвали суду 17.07.2025) до електронних кабінетів Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" 18.07.2025 о 08:06 год. та Товариства з обмеженою відповідальністю "Промавтоматика" 18.07.2025 о 08:05 год., про причини неявки суд не повідомили.

У судовому засіданні 29.07.2025 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Інспекцією з державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради здійснено обстеження земельної ділянки комунальної форми власності за адресою: Запорозьке шосе, 30А в м. Дніпрі (кадастровий номер :02:242:0008), за результатами якого складено акт обстеження земельної ділянки від 22.11.2023.

Цим актом встановлено: "на території земельної ділянки знаходиться тимчасова споруда "PITLINE", де здійснюється заміна мастила в автомобілях, та автозаправний комплекс; будівля оператора, автозаправні колонки з навісом, ємності для зберігання палива, ємність для зберігання і заправки автомобілів. Територія земельною ділянки частково має асфальтоване покриття, частково - викладена тротуарною плиткою."

Відповідно до даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на земельній ділянці розташовано нерухоме майно, власником якого з 14.03.2017 є Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" ().

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області листом від 09.11.2023 повідомлено, що податкові декларації з плати за землю на 2020-2023 ТОВ "Нафтапрайм" не надавались.

Дніпровська міська рада вказує, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" з 14.03.2017 по теперішній час користується земельною ділянкою з кадастровим номером :02:242:0008, на якій знаходяться належні йому на праві власності об`єкти.

Протоколом від 21.03.2024 №3 Комісії з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок, були затверджені розрахунки суми коштів, які зберіг у себе землекористувач земельної ділянки - власник майна Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" щодо земельною ділянки за адресою: вул. Берегова, 238А (кадастровий номер :02:242:0008).

Дніпровською міською радою здійснений розрахунок плати за вказану земельну ділянку: за 2021 рік у розмірі 769 088,32 грн, за 2022 рік у розмірі 845 997,15грн, за 2023 рік у розмірі 974 861,47 грн, з 01.01.2024 по 22.02.2024 у розмірі 226 833,90 грн.

Розрахунок суми коштів, які зберіг у себе землекористувач, здійснений на підставі: розрахунків Комунального підприємства "Муніципальний землевпорядний офіс" від 18.12.2023; витягу №НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, витягу №НВ-024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Позивач звертає увагу суду, що з урахуванням відсутності можливості отримати витяги про нормативну грошову оцінку на земельну ділянку за 2021-2023 роки, розрахунок було здійснено на підставі даних, викладених у звіті щодо визначення конфігурації меж, площі та розрахунку нормативної грошової оцінки земель комунальної власності Дніпровської міської територіальної громади, який складено сертифікованим інженером-землевпорядником з урахуванням витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2024 рік.

Дніпровська міська рада посилається на те, що у період з 01.01.2021 до 22.02.2024 відповідачем збережено у себе без достатньої правової підстави кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 1820 м2, з кадастровим номером :02:242:0008 в розмірі 2 816 780,84 грн, що є і причиною виникнення спору.

Предметом позову в цій справі є стягнення 2 816 780,84 грн з власника об`єктів нерухомого майна набутих без достатньої правової підстави за земельною ділянкою (кадастровий номер :02:242:0008), на якій ці об`єкти розміщені.

Предметом доказування по справі є докази користування відповідачем земельною ділянкою (розміщення об`єктів нерухомості), кадастровий номер та площа земельної ділянки, технічна документації земельної ділянки; нормативна грошова оцінка землі; докази наявності чи відсутності належного оформлення відповідачем права користування вказаною земельною ділянкою.

За статтею 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Для цих цілей Податковий кодекс України визначає, що платою за землю с обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної комунальної власності.

Стаття 96 Земельного кодексу України також визначає імперативний обов`язок землекористувачів зі сплати земельного податку або орендної плати (пункт в), де земельний податок справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів (пп. 14.1.72 ст. 14 Податкового кодексу України): орендна плата обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (далі у розділі ХІІ орендна плата) (пп. 14.1.136 ст. 14 Податкового кодексу України). Отже, єдино можливою назвою плати за землю для орендаря законодавець призначає "орендну плату" (незалежно від правових підстав користування землею, зокрема, наявності договору) (п.287.1 статті 287 Податкового кодексу України).

Відтак, розмір коштів, які підлягають стягненню розраховано на рівні орендної.

Згідно з пунктом 289.1 статті 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Базою оподаткування землі в Україні є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого Податковим кодексом України, та площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено (пп.пп. 271.1.1, 271.1.2 п. 271.1 ст. 271 Податкового кодексу України).

За статтею 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (ст. 20 Закону України "Про оцінку земель").

Предметом регулювання глави 83 Цивільного кодексу України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав, договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України.

За змістом приписів глав 82 і 83 Цивільного кодексу України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.

Перехід прав на земельну ділянку, пов`язаний з переходом права на будинок, будівлю або споруду, регламентується Земельним кодексом України. Так, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача (частина друга статті 120 Земельного кодексу України). Набуття іншою особою права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, які розташовані на земельній ділянці, є підставою припинення права користування земельною ділянкою у попереднього землекористувача (пункт "е" частини першої статті 141 цього Кодексу).

За змістом глави 15 Земельного кодексу України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, право користування земельною ділянкою комунальної власності реалізується, зокрема, через право оренди.

Частина перша статті 93 Земельного кодексу України встановлює, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт в частини першої статті 96 Земельного кодексу України).

Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права (стаття 125 Земельного кодексу України).

Отже, за змістом указаних приписів виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини другої статті 120 Земельного кодексу України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно.

Як вбачаєтеся з матеріалів справи, на підтвердження суми позовних вимог, надає Розрахунок, який затверджений протоколом Комісії з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок від 21.03.2024 сум орендної плати, яка не сплачена відповідачем за відповідний період.

Податковим Кодексом України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на якій індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення станом на 1 січня поточного року, за певною формулою (пункт 289.2 статті 289 Податкового кодексу України).

Отже, нормативна грошова оцінка земель є основною для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативно грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України.

Статтею 12 Закону України "Про оцінку земель" регламентовано, що нормативно - правові акти з проведення оцінки земель затверджуються Кабінетом Міністрів України. Для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності нормативна грошова оцінка земель проводиться обов`язково (статті 13 цього Закону): нормативно - грошова оцінка земельних ділянок у межах населених пунктів проводиться не рідше ніж на 5-7 років (стаття 18 Закону України "Про оцінку земель").

Згідно з частини 2 статті 20 Закону України "Про оцінку земель", дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель", витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Процедура проведення нормативної грошової оцінки земель визначається Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів №489 (зі змінами та доповненнями, який діяв у відповідний період). В основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель (пункт 1 розділу II Порядку №489).

Нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається за формулою: Цн=(В*Нп) : Нк * Кф * Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6%); Нк - норма капіталізації (3%); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки. Індексація нормативної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється відповідно до статті 289 ПК (пункт 3 розділу II Порядку № 489). Крім того, зазначений Порядок передбачає можливість розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель населеного пункту, вартість одного квадратного метра земель населених пунктів за економіко-планувальними зонами, вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання, які визначаються за іншими формулами та не пов`язані з нормативною грошовою оцінкою, яка застосовується для визначення розміру орендних платежів (пункти 7, 9, 10 Порядку №489).

Грошова оцінка загальної площі земельної ділянки визначається шляхом множення нормативної грошової оцінки одного квадратного метра зазначеної ділянки на її загальну площу.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, якій присвоєно кадастровий номер, проводиться вперше відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 (зі змінами). За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються за заявою зацікавленої особи як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (пункт 1 розділу III Порядку № 489). Порядком затверджена форма заяви (додаток 8) на витяг та сама форма витягу (додаток 9), у якій, зокрема вказано: "Витяг сформовано" із зазначенням дати його формування.

Отже, результатом нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки є технічна документація на неї, а надання витягу з технічної документації є послугою компетентного органу (Держгеокадастру та його територіальних органів), який веде відповідний облік згідно з Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051, про що зазначено в пункті 2 розділу III Порядку №489.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період.

Видача витягу є адміністративною послугою, яка надається відповідним управлінням Держгеокадастру на виконання приписів Закону України "Про адміністративні послуги" та постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 №835 "Деякі питання надання Державною службою геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг", що не позбавляє його надати власнику (органу місцевого самоврядування) більш повну інформацію про зміни в нормативній грошовій оцінці конкретної земельної ділянки за попередній період, виходячи з технічної документації на таку земельну ділянку, яка зберігається в даних Державного земельного кадастру, оформивши відповідну довідку.

Так, згідно з підпунктами 8, 14, 15 пункту 24 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, до Державного земельного кадастру вносяться, зокрема відомості про нормативну грошову оцінку (значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яке розраховується за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі відомостей про земельну ділянку, зазначених у цьому пункті, та відомостей про нормативно грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку; дата проведення нормативної грошової оцінки земель), а також інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку (назва та дата розроблення документації із землеустрою, відомості про її розробників; назва, дата та номер рішення про затвердження документації із землеустрою, найменування органу, що його прийняв, електронні копії відповідних документів), інформація про документи, на підставі яких встановлено нормативно грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці, до складу якої входить земельна ділянка, згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку. Отже, за наявності збережених попередніх відомостей у системі Державного земельного кадастру про проведену нормативну грошову оцінку земельної ділянки, визначеної конкретним кадастровим номером, власник такої ділянки не може бути обмеженим у праві на отримання такої інформації, якщо вона необхідна йому для захисту своїх земель.

Пунктом 162 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012р. №1051, визначено відомості, які можуть надаватися державними кадастровими реєстраторами у такій формі: 1) витягу з Державного земельного кадастру про об`єкт Державного земельного кадастру; 2) довідки, що містить узагальнену інформацію про землі (території), за формою згідно з додатком 41; 3) викопіювання з картографічної основи Державного земельного кадастру, кадастрової карти (плану); 4) копії документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру. Витяги, довідки, викопіювання та копії документів, що створюють під час ведення Державного земельного кадастру, в паперовій та електронній формі відповідно до Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" мають однакову юридичну силу.

Згідно з додатком 41 передбачена форма довідки з Державного земельного кадастру, яка ідентифікує земельну ділянку за її кадастровим номером, місцем знаходження, площею, а також поряд з іншими даними містить відомості про економічну та нормативно грошову оцінку земель.

Відповідно до пункту 179 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012р. №1051, довідки з Державного земельного кадастру, що містять узагальнену інформацію про землі (території), надають органам державної влади, органам місцевого самоврядування для здійснення своїх повноважень, визначених законом, особам, які в установленому законом порядку включені до Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників, Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів та Державного реєстру оцінювачів з експертної грошової оцінки земельних ділянок.

Отже, така довідка, поряд з витягом про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, може бути належним доказом на обґрунтування її нормативної грошової оцінки.

Технічна документація на конкретну земельну ділянку, яка виготовляється на замовлення землекористувача (власника), відповідно до статті 20 Закону України "Про оцінку земель", також є джерелом інформації про нормативну грошову оцінку певної земельної ділянки.

Отже, власник (землекористувач) може використати технічну документацію на обґрунтування нормативної грошової оцінки, надавши суду її оригінал або належно засвідчену копію. Відтак технічна документація, виготовлена на конкретну земельну ділянку уповноваженим органом, може бути належним доказом на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка набула статусу об`єкта цивільних прав.

Згідно з пунктом 286.2 статті 286 та підпунктом 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельної ділянки; платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку; при поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Отже, як положення Податкового кодексу України, так і законодавство про оцінку земель визнають належними доказами на обґрунтування оцінки землі довідку, витяг з Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки, яка є об`єктом плати за землю, та технічну документацію на земельну ділянку.

З огляду на те, що земельним законодавством та Податковим кодексом України не обмежується можливість подання доказів щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати виключно витягом з Державного земельного кадастру, належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, наданий відповідно до статей 98-103 Господарського процесуального кодексу України, які містять інформацію щодо предмета спору в цій справі.

Рішенням Дніпровської міської ради від 20.05.2020 № 12/57 "Про затвердження нормативної оцінки земель міста Дніпра" було затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста, розроблену ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя.

Сферу застосування грошової оцінки земель визначає Земельний кодекс України, Закон України "Про оцінку земель", "Методика нормативної грошової оцінки земель", "Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів". Розділом 2 Технічної документації передбачено наступне. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для, окрім іншого, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Статтею 1212 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідків події. Отже, у випадку використання землекористувачем земельної ділянки комунальної власності без оформлення договору оренди власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захищати своє право на компенсацію йому вартості неотриманої орендної плати в порядку статті 1212 Цивільного кодексу України.

Як вже було зазначено, Інспекцією з державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради здійснено обстеження земельної ділянки комунальної форми власності за адресою: Запорозьке шосе, 30А в м. Дніпрі (кадастровий номер :02:242:0008). за результатами якого складено акт обстеження земельної ділянки від 22.11.2023

Цим актом встановлено: "на території земельної ділянки знаходиться тимчасова споруда "PITLINE", де здійснюється заміна мастила в автомобілях, та автозаправний комплекс; будівля оператора, автозаправні колонки з навісом, ємності для зберігання палива, ємність для зберігання і заправки автомобілів. Територія земельною ділянки частково має асфальтоване покриття, частково - викладена тротуарною плиткою."

Як вбачається з долученого до позовної заяви розрахунку, який затверджений протоколом Комісії з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок від 21.03.2024 сум орендної плати, заборгованість відповідача становить 2 816 780,84 грн.

Даний розрахунок Комісією з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок здійснений на підставі:

- акту Інспекції з державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради від 22.11.2023, складеного за результатами обстеження земельної ділянки кадастровий номер :02:242:0008 з додатками;

- розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки;

- листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 09.11.2023.

Як зазначає позивач, з урахуванням відсутності можливості отримати витяги про нормативну грошову оцінку на земельну за 2021-2023 роки, розрахунок було здійснено на підставі даних, викладених у Звіті щодо визначення конфігурації меж, площі та розрахунку НГО земель комунальної власності Дніпровської міської територіальної громади (надалі - Звіт), який складено сертифікованим інженером-землевпорядником з урахуванням витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2024 рік.

Так, на підтвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки в період з 2021 по 2023 роки то позивачем надано: технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" по фактичному розміщенню автозаправочної станції за адресою: м. Дніпро, шосе Запорізьке, 30А, код виду цільового призначення: 12.11 - для розміщення та експлуатації об`єктів дорожнього сервісу та технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста, яка виготовлена компетентним органом; Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпро.

Матеріалами справи підтверджується, що розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2021 рік та розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2022 рік здійснено на підставі технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста, розроблену ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя та затверджену рішенням Дніпровської міської ради від 20.05.2020 № 12/57 "Про затвердження нормативної оцінки земель міста Дніпра", що спростовує доводи відповідача щодо не підтвердження належними доказами нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки за 2021, 2022 роки.

Щодо здійснення оплати за спірну земельну ділянку у 2021 році на підставі угоди №150317/1 від 15.03.2017.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" не погоджується з вимогами щодо стягнення 145 745,04 грн та зазначає, що після набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, в тому числі й у 2021 році, задля дотримання вимог законодавства щодо користування землею, сплата орендної плату за вказану вище земельну ділянку, здійснювалося на підставі Угоди про компенсацію витрат з орендної плати № 150317/1 від 15.03.2017, укладеної ТОВ "Нафтапрайм" з попереднім власником об`єкта нерухомого майна ТОВ "Промавтоматика".

Згідно з пунктом 1.1. Угоди, власник (ТОВ "Нафтапрайм") зобов`язується здійснювати платнику (ТОВ "Промавтоматика") компенсацію витрат, здійснених останнім у зв`язку із внесенням орендної плати. Відшкодування (компенсація) витрат, понесених ТОВ "Промавтоматика" з боку ТОВ "Нафтапрайм" у 2021 році підтверджується, зокрема, актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) від: 31.03.2021, 30.06.2021, 30.09.2021 (надалі - Акти), які на день подання відзиву наявні у ТОВ "Нафтапрайм". З наведених Актів вбачається, що розмір компенсації на користь ТОВ "Промавтоматика" за кожним з Актів складає 48 581,68грн., що в сумі становить 145 745,04грн. Тобто за користування земельною ділянкою за адресою: м.Дніпро, Запорізьке шосе, 30А, у наведений в позовній заяві період було сплачено 145 745,04грн.

Відповідно до статті 31 Закону України "Про оренду землі" встановлено, що договір оренди припиняється в разі набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що розташовані на орендованій іншою особою земельній ділянці. Договором, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, припиняється договір оренди земельної ділянки в частині оренди попереднім орендарем земельної ділянки, на якій розташований такий житловий будинок, будівля або споруда.

За змістом частин першої та другої статті 120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, не якій розташовані ці об`єкти, тому, орендар за договором оренди земельної ділянки - АТ "Кривбасзалізрудком" із відчуженням 01.07.2021 об`єкту нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці фактично вибув із земельних правовідносин, а всі пов`язані з цим права та обов`язки перейшли до набувача об`єктів права власності,

Тож, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Відповідно до статті 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 377 Цивільного кодексу України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

Відповідно статті 120 Земельного кодексу України, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

У частині 6 статті 120 Земельного кодексу України істотною умовою договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, є кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з набуттям права власності на ці об`єкти, крім об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації.

Отже, перехід прав на земельну ділянку, пов`язаний з переходом права на будинок, будівлю або споруду, регламентується Земельним кодексом України. Так, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача (частина друга статті 120 Земельного кодексу України).

Набуття іншою особою права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, які розташовані на земельній ділянці, є підставою припинення права користування земельною ділянкою у попереднього землекористувача (пункт "е" частини першої статті 141 цього Кодексу).

Аналогічні правові позиції висвітлені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №922/3412/17 (п. 34), у постановах Верховного суду від 10.04.2018 у справі №915/672/17, від 05.06.2018 у справі №920/717/17, від 16.06.2020 у справі №910/7020/19, від 17.03.2020 у справі №922/2413/19.

Відповідно до частини третьої статті 7 Закону України "Про оренду землі" до особи, якій перейшло право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що розташовані на орендованій земельній ділянці, також переходить право оренди на цю земельну ділянку. Договором, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, припиняється договір оренди земельної ділянки в частині оренди попереднім орендарем земельної ділянки, на якій розташований такий житловий будинок, будівля або споруда.

У розумінні наведених положень законодавства при виникненні в іншої особи права власності на жилий будинок, будівлю або споруду (відповідно до договору, який містить необхідні за законом істотні умови), право попереднього власника або користувача припиняється в силу прямої вказівки закону без припинення у цілому договору оренди земельної ділянки. Відповідно, новий власник об`єкта нерухомості, якому переходить право оренди, набуває права оренди за чинним договором оренди, а не у порядку повторного надання земельної ділянки, тобто має місце заміна сторони у зобов`язанні.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №910/20774/17, від 27.02.2019 у справі №913/661/17, від 06.03.2019 у справі №914/2687/17, від 16.06.2020 у справі №910/7020/19.

Подібна правова позиція викладена також у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №915/672/17, від 17.04.2018 у справі №922/2883/17, від 30.05.2018 у справі №908/1990/17, від 05.06.2018 у справі №920/717/17, від 20.06.2018 у справі №913/661/17, від 27.06.2018 у справі №921/613/17-г/17, від 05.09.2018 у справі №904/9027/17, від 04.10.2018 у справі №904/326/18, від 04.06.2019 у справі №914/1925/18, від 26.11.2019 у справі №917/92/19. Зокрема, суди звертали увагу на те, що особа, яка набула право власності на це нерухоме майно фактично стає орендарем земельної ділянки, на якій воно розміщене, у тому ж обсязі та на умовах, як і у попереднього власника. При цьому договір оренди цієї земельної ділянки щодо попереднього її користувача (попереднього власника нерухомого майна) припиняється відповідним договором, на підставі якого новим власником набуто право власності на розташоване на цій земельній ділянці майно.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2018 у справі №910/18560/16, чинне земельне та цивільне законодавство імперативно передбачає перехід права на земельну ділянку в разі набуття права власності на об`єкт нерухомості, що відображає принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди, який хоча безпосередньо і не закріплений у загальному вигляді в законі, тим не менш знаходить свій вияв у правилах статті 120 ЗК України, статті 377 ЦК України, інших положеннях законодавства.

Отже, Верховний Суд неодноразово наголошував, що у разі переходу права власності на нерухомість заміна орендаря земельної ділянки у відповідному чинному договорі оренди землі відбувається автоматично, в силу прямої норми закону, незалежно від того, чи відбулося документальне переоформлення орендних правовідносин шляхом внесення змін у договір стосовно орендаря, оскільки переоформлення лише формально відображає те, що прямо закріплено в законі. Аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного Суду від 17.11.2020 у справі №904/5968/19 (п. 21).

Згідно із статтею 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відповідно до частини 4 статті 334 Цивільного кодексу України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно).

Право власності за відповідачем на об`єкти нерухомості, розташовані на спірній земельній ділянці було зареєстровано 14.03.2017.

Отже, до особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду (тобто до відповідача), розміщені на земельній ділянці станом на 14.03.2017 (початок нарахування позивачем спірної заборгованості) перейшло право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

В свою чергу, у третьої особи обов`язок, в тому числі, зі сплати орендної плати за користування спірною земельною ділянкою є припиненим у зв`язку із відчуженням об`єктів нерухомості, розташованих на спірній земельній ділянці.

Оскільки внаслідок відчуження нерухомого майна, розташованого на орендованій земельній ділянці, відчужувач (третя особа) повністю вибуває з орендних правовідносин за відповідним договором оренди, його подальші дії як їх учасника, спрямовані на припинення цих правовідносин, зокрема, підписання правочину про припинення відповідного договору оренди не тягнуть настання правових наслідків для нового власника майна як орендаря земельної ділянки. Аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного Суду від 17.11.2020 у справі №904/5968/19 (п. 24).

Перехід права на земельну ділянку до нового набувача нерухомого майна відбувається в силу прямого припису закону, незалежно від волі органу, який уповноважений розпоряджатися земельною ділянкою (пункт 7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2018 у справі № 910/18560/16, пункт 46 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 263/6022/16-ц).

Таким чином, Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" як фактичний користувач земельної ділянки з кадастровим номером :02:242:0008, що без достатньої правової підстави за рахунок Криворізької міської ради зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею на рівні орендної плати за період з 01.01.2021 по 22.02.2024, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки (позивачу) на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" посилається на декларування плати за землю та здійснення оплати задекларованих сум за земельну ділянку за адресою: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 30А, у визначений в позовній заяві період, на підтвердження чого надало платіжну інструкцію №544 від 29.02.2024 на суму 10 094,24 грн (з призначенням платежу: земельний податок з юр. особи (м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд 30А) за січень 2024р.) та платіжна інструкція №604 від 28.03.2024 на суму 10 094,24 грн (з призначенням платежу: земельний податок з юр. особи (м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд 30А) за січень 2024р.) за лютий 2024р.).

Враховуючи, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" сплачено за спірну земельну ділянку за січень та лютий 2024 року у сумі 20 188,48 грн. до звернення з позовом до суду, позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Таким чином з урахуванням часткової оплати з відповідача на користь позивача підлягає стягнення заборгованості в розмірі 2 796 592,36 грн. (2 816 780,84 грн. 20 188,48 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" у відзиві на позов вказує, що позивачем безпідставно визначений період з 01.01.2021 по 22.02.2024, як період для стягнення коштів за використання земельної ділянки, оскільки цей період перевищує строк загальної позовної давності у три роки, виходячи з дати подання позовної заяви.

Позовна заява датована 21.01.2025 та подана до суду в 24.01.2025.

Відповідно статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересую.

Частиною 3 статті 267 Цивільного кодексу України передбачена можливість застосувати позовну давність лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення судом.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина 4 статті 267 Цивільного кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 261 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Відповідно до статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, у зв`язку з перевезенням вантажу, пошти (стаття 258 Цивільного кодексу України).

Початок перебігу позовної давності обчислюється за правилами статті 261 Кодексу, частина перша якої пов`язує його з днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Аналіз статті 261 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку, що початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов.

Разом з цим, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30.03.2020 було доповнено Розділ IX Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України пунктом 12 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину".

Так, Всесвітня організація охорони здоров`я (ВООЗ) 11.03.2020 оголосила пандемію коронавірусу. Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 на усій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 №651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2).

Водночас, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" № 2120-IX від 15.03.2022 розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 такого змісту: "у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії" (пункт 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України в редакції чинній на час звернення позо рвача з позовом до суду та ухвалення рішення).

Відповідно Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ на території України з 24.02.2022 запроваджений воєнний стан, який триває як на час звернення позивача з позовом до суду та і станом на час ухвалення рішення у справі.

З урахуванням наведеного позивач звернену вся з позовом до суду в межах позовної давності

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторін пропорційно розміру задоволених вимог (на відповідача у розмірі 43 462,89 грн. (41 048,89 грн. (2 796 592,36 грн. х 1,5%) + 1 514,00 грн.).

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Дніпровської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Промавтоматика" про стягнення 2 816 780,84 грн задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтапрайм" (18002, м. Черкаси, вул. Святотроїцька, буд. 55А, ) на користь Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75; ) 2 796 592,36 грн набутих без достатньої правової підстави, 43 462,89 грн. витрат по сплаті судового збору.

В решті позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 01.08.2025

Суддя Ю.А. Бажанова