УХВАЛА

31 липня 2025 року

м. Київ

cправа № 922/3819/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мамалуй О. О. - головуючий, Кібенко О. Р., Кролевець О. А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Державної екологічної інспекції у Харківській області

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.07.2025

у складі колегії суддів: Істоміна О.А. - головуючий, Медуниця О.Є., Россолов В.В.

та на рішення господарського суду Харківської області від 29.01.2025

суддя: Трофімов І.В.

у справі № 922/3819/24

за позовом Державної екологічної інспекції у Харківській області

до комунального підприємства "Теплові мережі Роганської селищної ради"

про стягнення 1 709 438,85 грн,

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Харківській області звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.07.2025 та на рішення господарського суду Харківської області від 29.01.2025 у справі № 922/3819/24.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 4 Закону встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позов у цій справі подано у 2024 році.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 01.01.2024 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3 028,00 грн.

Державна екологічна інспекція у Харківській області просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.07.2025 та рішення господарського суду Харківської області від 29.01.2025 у справі № 922/3819/24 і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги (про стягнення 1 709 438,85 грн) Державної екологічної інспекції у Харківській області задовольнити у повному обсязі.

Отже, звертаючись із касаційною скаргою, скаржник мав сплатити судовий збір у сумі 41 026,53 грн (1 709 438,85 грн х 1,5 %) х 200 % х 0,8.

Однак Державна екологічна інспекція у Харківській області до касаційної скарги не додала документа, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Водночас скаржник просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись, на важливість вказаного судового процесу, та те, що водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами, а також те, що в умовах нарощування антропогенних навантажень на природне середовище, розвитку суспільного виробництва і зростання матеріальних потреб виникає необхідність розробки і додержання особливих правил користування водними ресурсами, раціонального їх використання та екологічно спрямованого захисту, та те, що природоохоронне законодавство, в комплексі з заходами організаційного, правового, економічного і виховного впливу, сприятиме формуванню водно-екологічного правопорядку і забезпеченню екологічної безпеки населення України, а також більш ефективному, науковому обґрунтованому використанню вод та їх охороні від забруднення, засмічення та вичерпання. Разом з тим Державна екологічна інспекція у Харківській області зазначає про значну суму збитків завданих Державі, а тому з метою поповнення Державного бюджету і запобігання порушенням, які призводять до втрати державних коштів в умовах економії бюджету, та з метою належного захисту інтересів держави, просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги на оскаржуване рішення. Також, на думку скаржника, перегляд постанови Східного апеляційного господарського суду від 02.07.2025 у справі №922/3819/24 є забезпеченням конституційного права громадян на збалансованість водного ресурсу України.

Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з огляду на таке.

Частиною першою статті 8 Закону визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону вбачається, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення підпунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини першої статті 8 Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18).

З огляду на те, що скаржник є юридичною особою та предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, доводи клопотання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору відхиляються.

Отже, у клопотанні скаржника про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.07.2025 та на рішення господарського суду Харківської області від 29.01.2025 у справі № 922/3819/24 Суд відмовляє.

З огляду на викладене, Суд дійшов висновку, що касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з приписами частини другої статті 292 ГПК України, зокрема, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Зі змісту частини другої статті 174 ГПК України вбачається, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, суд касаційної інстанції зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме: надати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 41 026,53 грн.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Державної екологічної інспекції у Харківській області на постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.07.2025 та на рішення господарського суду Харківської області від 29.01.2025 у справі № 922/3819/24 залишити без руху.

2. Надати Державній екологічній інспекції у Харківській області строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Роз`яснити Державній екологічній інспекції у Харківській області, що в разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено або повернуто касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. О. Мамалуй

Судді О. Р. Кібенко

О. А. Кролевець