ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ПРО ВІДКЛАДЕННЯ ПІДГОТОВЧОГО ЗАСІДАННЯ

23.07.2025р. Справа № 905/356/25

за позовом: Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія УКРЕНЕРГО ()

до відповідача: Акціонерного товариства ДТЕК Донецькі електромережі ()

про стягнення 68.076.719,27 грн, -

суддя Величко Н.В.

при секретарі Кравець А.Є.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні господарського суду на стадії підготовчого провадження знаходиться справа № 905/356/25 за позовом Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія УКРЕНЕРГО про стягнення з Акціонерного товариства ДТЕК Донецькі електромережі заборгованості у розмірі 68.076.719,27 грн., що складається з суми основного боргу - 67.638.984,25 грн., інфляційного збільшення боргу - 151.166,87 грн., 3% річних - 286.568,15 грн., крім того відшкодування сплаченого судового збору за розгляд справи в розмірі 816920,63 грн. (вх.№ 2075/25 від 03.04.2025).

Ухвалою від 16.07.2025 судом відкладено підготовче засідання на 23.07.2025, про що позивач та відповідач повідомлені в системі "Електронний суд".

Для участі в судовому засіданні сторони не приєднались, відповідачем подано клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№ 4795/25 від 21.07.25).

Від Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» надійшли:

- заява про збільшення позовних вимог, з додатками за переліком (вх. № 4692/25 від 16.07.2025),

- клопотання про долучення платіжного доручення про доплату судового збору за подання заяви про збільшення позовних вимог (вх.№ 01-41/7101/25 від 22.07.25)

- заперечення на клопотання відповідача про зменшення трьох відсотків річних та інфляційних втрат (вх. № 01-41/7119/25 від 22.07.25).

Враховуючи, що суд не визнавав явку сторін у судове засідання обов`язковою, позивач та відповідач повідомлені про розгляд справи належним чином, а також те, що згідно з частиною 5 статті 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, суд вважає можливими провести дане підготовче засідання у відсутність представників сторін.

Дослідивши заяву Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» про збільшення позовних вимог (вх. № 4692/25 від 16.07.2025) і матеріали справи, суд зазначає таке.

Як вбачається, у позовній заяві в обґрунтування вимог позивач посилався на порушення відповідачем умов укладеного договору про надання послуг з передачі електричної енергії № 0518-02041-ПП від 01.01.2024 в частині повної та своєчасної оплати наданих послуг за період з грудня 2024 по лютий 2025 року (з врахуванням коригувань березня 2024, жовтня-листопада 2024 року), у зв`язку з чим пред`явив до стягнення заборгованість у розмірі 68.076.719,27 грн., що складається з суми основного боргу - 67.638.984,25 грн. та розрахованих за період з 19.12.2024 по 25.03.2025 інфляційного збільшення боргу - 151.166,87 грн., 3% річних - 286.568,15 грн.

У заяві від 16.07.2025 про збільшення позовних вимог позивач вказує, що протягом лютого-травня 2025 року відбулось коригування фактичного обсягу наданих послуг у січні-вересні 2024 року, січні-лютому 2025 року, у зв`язку з чим позивач донарахував і пред`явив до стягнення з відповідача за цією заявою суму основного боргу в розмірі 47.494.645,45 грн. З урахуванням нових актів за надані послуги всього заборгованість відповідача складається за період з грудня 2024 по травень 2025 року (з врахуванням коригувань січня-жовтня 2024, січня-лютого 2025) у сумі 115.133.629,70 грн., а також розраховані за період з 16.04.2025 по 09.07.2025 інфляційні втрати у сумі 2.144.622,08 грн. та 3% річних - 1.179.889,46 грн., що разом становить 118.458.141,24 грн.

Згідно зі статтею 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, і необхідні для правильного вирішення спору.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У статті 46 ГПК України унормовані процесуальні права та обов`язки сторін.

Так, відповідно до частин другої та третьої статті 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Оскільки предмет позову кореспондує із способами захисту права, які визначені зокрема статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом (постанова Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 922/53/19).

Водночас під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви (постанови Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від у справі № 922/404/19).

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15.02.2022 у справі № 175/3267/17.

Враховуючи наведене вище, за висновком суду, в заяві позивача про збільшення позовних вимог змінено саме предмет позову (під виглядом збільшення розміру позовних вимог заявлені нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви, а саме: додано до вимог додатковий період обсягу наданих послуг - за січень-вересень 2024 року, з урахуванням яких зроблено перерахунок 3% річних та інфляційних за інший період), що розцінюється судом як новий позов, так як в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Суд зазначає, що позивач вправі до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви згідно з ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

У частині 5 статті 46 цього Кодексу встановлено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Суд констатує, що відповідна заява направлена відповідачу через підсистему «Електронний суд».

Згідно з ч. 3 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Судом встановлено, що при зверненні до суду з позовною заявою у цій справі позивач сплатив судовий збір у розмірі 816920,63 грн, з урахуванням понижуючого коефіцієнту, що становить 1,5% від загальної ціни позову в розмірі 67.638.984,25 грн.

З огляду на ціну позову з урахуванням поданої заяви від 16.07.2025, сплаті підлягає судовий збір у граничному розмірі судового збору станом на 2025 рік з урахуванням понижуючого коефіцієнту, що становить 847840,00грн.

Враховуючи сплачений судовий збір при поданні позовної заяви, доплаті підлягає судовий збір у розмірі 30919,37грн.

На підтвердження доплати судового збору позивач долучив платіжну інструкцію №В-5648 від 16.07.2025 на суму 30919,37грн.

З огляду на викладене вище, суд приймає змінені вимоги позивача згідно заяви від 16.07.2025 та подальший розгляд справи № 905/356/25 суд здійснюватиме з її урахуванням.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно п.7 ч.1 ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства, зокрема, є розумні строки розгляду справи судом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва (частина 7 статті 183 Господарського процесуального кодексу України).

На підставі викладеного, з метою справедливого, неупередженого, повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, створення належних умов учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, суд відкладає підготовче засідання, про що слід повідомити позивача та відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 46, 120, 183, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання на 06.08.2025 року о 12:00 год. (приміщення суду, зал судового засідання № 318).

2. Вважати предметом спору у справі № 905/356/25 вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» до Акціонерного товариства ДТЕК Донецькі електромережі про стягнення 118.458.141,24 грн., з них: основний борг 115.133.629,70 грн., 2.144.622,08 грн., 1.179.889,46 грн., крім того судовий збір - 847.840,00 грн.

3. Визнати явку представників сторін не обов`язковою.

4. Запропонувати відповідачу у строк до 04.08.2025 включно надати суду детальний нормативно обгрунтований відзив на змінені вимоги позивача, детальний контррозрахунок таких вимог, разом із доказами надсилання їх копії позивачу з дотриманням вимог ст. 46 ГПК України.

5. Повідомити, що участь у судовому засіданні можлива для учасників справи виключно в режимі відеоконференції та відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення судового засідання у приміщенні Господарського суду Донецької області.

У разі виникнення обставин, зумовлених військовою агресією проти України та які об`єктивно унеможливлюють проведення судового засідання у призначений час, судове засідання може бути відкладено.

6. Повідомити, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 3 ст. 196 ГПК України).

7. Ухвала набирає сили з дня її прийняття - 23.07.2025 і оскарженню не підлягає.

8. Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Суддя Н.В. Величко