ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" липня 2025 р. Справа №909/173/25

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді О.С. Скрипчук

суддів О.І. Матущак Н.М. Кравчук,

секретар судового засідання Залуцький Д.Т.,

розглянувши апеляційну скаргу Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» б/н від 12.05.2025 (вх. № 01-05/493/25 від 19.05.2025)

на рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 24.04.2025 (м. Івано-Франківськ, суддя І.Є. Горпинюк)

у справі № 909/173/25

за позовом керівника Калуської окружної прокуратури в інтересах держави, м. Калуш в особі Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області с. Витвиця

до відповідача Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради», м. Долина

про стягнення 669 156,49 грн,

за участю представників:

прокурор: не з`явився;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Калуської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Івано-Франківської області в інтересах держави в особі Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області з позовом до Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» про стягнення 669 156,49 грн шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вирубування лісових насаджень.

В обґрунтування позовних вимог прокурор покликається на те, що відповідач, як постійний лісокористувач не забезпечив охорону і захист лісових насаджень від незаконних рубок, тобто допустив протиправну бездіяльність, наслідком якої стало незаконне вирубування дерев на території кварталів 5, 10, 15, 20, 23 Розточанського лісництва, внаслідок чого навколишньому природному середовищу спричинено шкоду в розмірі 669 156,49 грн.

Рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 24.04.2025 року позов керівника Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області до Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» про стягнення 669 156,49 грн задоволено. Стягнуто з Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» 669 156 (шістсот шістдесят дев`ять тисяч сто п`ятдесят шість) грн 49 коп. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, шляхом перерахування коштів на рахунок Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області. Стягнуто з Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» на користь Івано-Франківської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 8029 (вісім тисяч двадцять дев`ять) грн 88 коп.

Місцевий суд зазначив, що відповідач здійснює управлінські, організаційно-розпорядчі та господарські заходи з організації належної охорони лісу, недопущення самовільних та незаконних рубок на території лісового фонду, однак факт п`ятиразового вчинення самовільних рубок протягом 2021-2024 років свідчить про те, що такі заходи не були достатніми і не змогли забезпечити збереження лісу на території земель лісогосподарського призначення Розточанського лісництва, наданих відповідачу у постійне користування.

Зазначене свідчить, що відповідач мав можливість і повинен був здійснювати належний комплекс заходів з контролю за спірною територією, де виявлено незаконну вирубку (квартали 5, 10, 15, 20, 23 Розточанського лісництва), проте не забезпечив належних та достатніх заходів охорони лісу. Це підтверджується, зокрема, і зазначеними вище обставинами наявності вакантних посад у штаті лісової охорони Розточанського лісництва відповідача, відсутності виконання роботи працівниками лісової охорони у святкові та неробочі дні, нездійснення у ці дні чергування працівників лісової охорони з участю працівників правоохоронних органів. Крім того, як слідує з об`ємів самовільних рубок (від від 2,12 м3 до 29,82 м3), самовільна рубка потребувала часу і використання спеціальних інструментів, а вивезення зрубаної деревини очевидно не могло відбуватись без залучення вантажної автомобільної техніки, що супроводжувалось утворенням шуму, а також потребувало використання лісових доріг. З протоколів огляду місця події також слідує наявність відбитків протекторів шин вантажних автомобілів на місцях самовільних рубок. Наведені обставини свідчать про можливість своєчасного виявлення та припинення незаконних рубок лісовою охороною відповідача та встановлення винних у цьому осіб.

Таким чином, наведені обставини у їх сукупності місцевий суд вважав належним підтвердженням протиправної поведінки відповідача, яка полягає у незабезпеченні працівниками підприємства належної охорони і захисту лісів від незаконної порубки на виділених йому в постійне користування землях лісогосподарського призначення.

Разом з тим, щодо шкоди, завданої внаслідок незаконної вирубки дерев, суд вказав, що її розмір відповідач не заперечує, більше того такий розмір підтверджується у складених ним же актах огляду місця вчинення правопорушення лісового господарства. Як підтверджується зазначеними актами, а також висновками експерта, складеними в межах кримінальних проваджень, загальний розмір шкоди, завданої навколишньому природному середовищу самовільними рубками дерев, становить 669156,49 грн.

За наведених обставин у їх сукупності, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для покладення на відповідача відповідальності у вигляді стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев на території земельних ділянок Розточанського лісництва, користувачем яких є відповідач.

Не погодившись з рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 24.04.2025 Комунальне підприємство «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» звернулась до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою б/н від 12.05.2025 (вх. № 01-05/493/25 від 19.05.2025) у якій просить скасувати рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 24.04.2025, прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

В поданій апеляційній скарзі, скаржник зазначає про безпідставність надання права прокурору представляти інтереси Витвицької територіальної громади.

Окрім того, апелянт вказує на те, що судом не надано правової оцінки тому факту, що потерпілим від самовільної порубки лісу, визнано Долинський спеціалізований агролісгосп, а позов прокурором подано в інтересах Витвицької територіальної громади, яка жодного разу офіційно не заявляла про те, що саме їй завдано шкоду, і яка не просила прокурора звертатись із таким позовом.

На переконання скаржника, судом не проаналізовано і не надано жодної правової оцінки інформації, поданої в позові прокурором про те, що по всіх кримінальних провадженнях саме слідчим Долинського ВП під час перевірки виявлено самовільні вирубки. Проте це не відповідає дійсності. Слідчим, насправді, не виявлено їх, а проведено перевірку, на підтвердження факту її виявлення майстром лісу, який якраз виявив і негайно повідомив працівників поліції.

Апелянт зазначає, що позов керівника Калуської окружної прокуратури поданий в інтересах Витвицької сільської територіальної громади до Господарського суду Івано-Франківської області суперечить всім визначеним Законом вимогам процесуального законодавства України, зокрема - КПК України. Відповідно до вимог КПК України позов про відшкодування збитків мав би подаватись в межах кримінального провадження і щодо винної особи, яка вчинила правопорушення.

Разом з тим, скаржник вказує, що суд першої інстанції не зробив повного аналізу і не надав обґрунтованої оцінки ступеню і рівню виконання службовими особами КП «ДСА ІФ ОР» всіх своїх обов`язків, що передбачені внутрішніми нормативно-правовими актами підприємства та іншими нормативно - правовими актами.

Калуська окружна прокуратура подала до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Івано-Франківської області без змін.

Відзив на апеляційну скаргу мотивований тим, що апеляційна скарга є необґрунтованою та висновків місцевого господарського суду не спростовує.

У судове засідання 23.07.2025 сторони явки уповноважених представників не забезпечили, хоча належним чином були повідомленні про час та дату судового засідання.

Відповідно до п. 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд встановив наступне.

У відповідності до рішення Івано-Франківської обласної ради від 18.10.2001 № 537-22/2001 Про надання в постійне користування земель лісового фонду Долинському спеціалізованому агролісгоспу надано в постійне користування 7843,0 га. земельних ділянок лісового фонду для ведення лісового господарства із земель запасу обласної ради, які були у тимчасовому користуванні колишніх міжгосподарських лісгоспів, лісництв, колгоспів.

Як передбачено Статутом «Долинського спеціалізованого агролісгоспу ОКП Івано-Франківськоблагроліс» (нова редакція), затвердженого наказом ОКП Івано-Франківськоблагроліс від 12.05.2017 № 26-в, Долинський спеціалізований агролісгосп (скорочена назва: Долинський САЛГ) здійснює свою діяльність на земельних ділянках лісового фонду, які надані у постійне користування Агролісгоспу відповідно до рішення Івано-Франківської обласної ради від 18.10.2001 № 537-22/2001 із земель запасу обласної ради (п. 1.2). Метою діяльності підприємства є реалізація державної політики розвитку лісового господарства і раціонального використання лісових ресурсів, охорона і захист лісів на землях лісового фонду, задоволення ринкових потреб юридичних та фізичних осіб, населення у продукції та послугах на основі ефективного використання виробничого та фінансового потенціалу, а також одержання прибутку (п. 2.1).

Згідно зі статутом Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради», затвердженим рішенням обласної ради від 21.06.2024 № 922-31/2024, відповідач діє відповідно до рішення Івано-Франківської обласної ради від 19.04.2024 № 891-30/2024 «Про реформування комунального лісового господарства Івано-Франківської області шляхом зміни засновника спеціалізованих комунальних агролісогосподарських підприємств, перейменування їх, затвердження статутів у нових редакціях, положень про наглядові ради та складу наглядових рад». Відповідач здійснює свою діяльність на земельних ділянках лісового фонду, які надані йому в постійне користування із земель запасу обласної ради відповідно до рішення Івано-Франківської обласної ради від 18.10.2001 № 537-22/2001 «Про надання в постійне користування земель лісового фонду» (п. 1.9). Відповідач зберігає за собою всі права та обов`язки, у тому числі права постійного користування земельними ділянками лісогосподарського призначення, затверджених матеріалів лісовпорядкування, таксаційних описів, картографічних матеріалів, затверджених розрахункових лісосік, затверджених поділів лісів на категорії, виділених особливо захисних лісових ділянок, дозвільних документів на спеціальне використання лісових ресурсів та інших документів дозвільного характеру, договорів довгострокового тимчасового користування лісами, лісових сервітутів, ліцензій на провадження господарської діяльності до закінчення строку їх дії, «Долинського спеціалізованого агролісгоспу ОКП Івано-Франківськоблагроліс» () (п. 1.10).

У відповідності до п. 3.1 статуту Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради», затвердженого рішенням обласної ради від 21.06.2024 № 922-31/2024, метою його діяльності є реалізація державної політики розвитку лісового господарства і раціонального використання лісових ресурсів, охорона і захист лісів на землях лісового фонду, задоволення ринкових потреб юридичних та фізичних осіб, населення у продукції та послугах на основі ефективного використання виробничого та фінансового потенціалу, а також одержання прибутку. Предметом діяльності комунального підприємства (п. 3.2), зокрема є: збереження, охорона та відтворення лісових ресурсів на землях лісового фонду; охорона навколишнього середовища, збереження біорізноманіття лісів; охорона і захист лісів від самовільних рубок, лісових пожеж, боротьба з шкідниками та хворобами лісу.

Відтак, Комунальне підприємство «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано- Франківської обласної ради» є постійним лісокористувачем і відповідно до статуту підприємства здійснює свою діяльність на земельних ділянках лісогосподарського призначення.

Слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 14.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України щодо наступних обставин.

13.05.2021 близько 17 год. 39 хв. до Відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції надійшло повідомлення зі служби 102 від майстра лісу Розточанського лісництва Яблонського В. Б., який виявив незаконну вирубку лісу породи береза, верба та осика в кількості 21 шт.

Також листом № 53 від 14.05.2021 Долинський спеціалізований агролісгосп проінформував Долинське відділення поліції, що 12.05.2021 близько 16:20 год. майстром лісу Розточанського лісництва Яблонським В. Б. в кварталі 10 було виявлено незаконну рубку 21 дерева, а саме: 3 дерева породи верба, 6 дерев породи осика, 12 дерев породи береза, загальною кубомасою 2,12 м3. Розмір заподіяної шкоди становить 25287,96 грн. Згідно з доповідною майстра лісу Яблонського В. Б., на місці незаконної рубки було виявлено сліди автомобіля ЗІЛ. Дані сліди ведуть в с. Розточки. Зі слів майстра лісу автомобіль належить Ільницькому І. М. По даному факту 13.05.2021 було повідомлено в Долинський ВП, після чого спільно зі слідчою поліції Долинського ВП Ярмальчук Я. Р. було оглянуто місце незаконної рубки та проведено заміри пнів.

13.05.2021 лісничим Долинського спеціалізованого агролісгоспу Дмитрівим В. М. за участю майстра лісу Яблонського В. Б. та слідчого СВ ВП-1 м. Долина Ярмальчук Я. Р. складено Акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, за яким виявлено незаконну рубку 21 дерева, а саме 3-х дерев породи верба, 6 дерев породи осика, 12 дерев породи береза, розмір шкоди становить 25 287,96 грн.

13.05.2021 слідчим СВ відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області Ярмальчук Я. Р., за участю спеціаліста Біліченко М.В. проведено огляд лісових насаджень в кварталі № 10 Розточанського лісництва Долинського САЛГ під час якого виявлено пні свіжозрізаної сироростучої деревини, а саме: береза в кількості 12 шт.; осика 6 шт. та три пні верби; зафіксовано їх розміри та сфотографовано, про що складено Протокол огляду місця події від 13.05.2021. Згідно з протоколом огляду, неподалік місця виявлення вказаних пнів проходить ґрунтова дорога, на якій візуально вбачаються сліди протектора шин вантажного автомобіля. Вказана дорога зі слідами веде до населеного пункту с. Розточки Витвицької ТГ Калуського р-ну Івано-Франківської області.

У межах досудового розслідування кримінального провадження № 0000047 від 14.05.2021 Івано-Франківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром Міністерства внутрішніх справ України проведено судову економічну експертизу.

Згідно з висновком експерта № СЕ-19/109-23/2727- ЕК від 14.08.2023, складеного за результатами проведення судової економічної експертизи, встановлено розмір шкоди заподіяної незаконною порубкою дерев породи «верба» діаметрами пнів 20 см, 17,5 см, 20 см, «осика» - 11,5 см, 11 см, 18 см, 22 см, 17 см, 19 см та «береза» діаметром пня 16 см, 18 см, 17 см, 21,5 см, 14,5 см, 17,5 см, 14,5 см, 16,5 см, 18,5 см, 28 см, 18 см, 15 см, відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення від 12.05.2021 в кварталі 10 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого лісгоспу в сумі 25 287,96 грн.

Постановою слідчого від 03.02.2023 залучено у кримінальному провадженні № 0000047 в якості потерпілого Долинський САЛГ.

Особу, яка здійснила незаконну порубку дерев, у ході досудового розслідування кримінального правопорушення не встановлено.

Також, слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 03.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, щодо наступних обставин.

02.02.2022 до відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області надійшла усна заява, що 02.02.2022 працівниками Долинського САЛГ неподалік села Розточки Витвицької ТГ Калуського району було виявлено факт самовільної рубки чотирьох дерев породи "бук".

Листом № 24 від 03.02.2022 Долинський спеціалізований агролісгосп повідомив начальника Долинського відділення поліції № 1 Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, що 02.02.2022 близько 10:00 год. майстром лісу Розточанського лісництва Дяківом П. І. в кварталі 23 було виявлено незаконну рубку 4 дерев породи "бук" та 1 дерева породи "осика" загальною кубомасою 9,04 м3. Розмір заподіяної шкоди становить 85923,73 грн.

02.02.2022 майстром лісу Дяківим П. І. з участю майстра лісу Бучко Р. Ю. складено Акт огляду місця вчинення правопорушення лісового господарства, за яким в кварталі 23 Розточанського лісництва виявлено незаконну рубку 4-х дерев породи бук та 1-го дерева породи осика, розмір шкоди становить 85 923,73 грн.

03.02.2022 слідчим СВ відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в області, за участю майстра лісу Розточанського лісництва Долинського САЛГ Дяківа П. І. та спеціаліста Біліченко М.В. проведено огляд лісових насаджень в кварталі 23 Розточанського лісництва Долинського САЛГ під час якого виявлено сліди протектора шин, характерні для автомобіля та пні дерев: бук сироростучий діаметром пня 60 см, бук сироростучий діаметром пня 49,5 см, осика сироростуча діаметром пня 50,5 см, бук сироростучий діаметром пня 51,5 см, бук сироростучий діаметром пня 66 см, про що складено протокол огляду місця події від 03.02.2022. До протоколу додано фототаблицю.

У межах даного досудового розслідування кримінального провадження Івано- Франківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром Міністерства внутрішніх справ України проведено судову економічну експертизу.

Згідно з висновком експерта № СЕ-19/109-23/2264- ЕК від 25.05.2023, складеного за результатами проведення судової економічної експертизи, встановлено розмір шкоди заподіяної незаконною порубкою дерев породи «бук» в кількості 4 штуки, діаметрами пнів 60,0 см, 44,5 см, 51,5 см, 66,0 см, та одного дерева породи «осика» діаметром пня 50,0 см, які виявлено 02.02.2022, відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства в кварталі 23 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого лісгоспу в сумі 85 424,28 грн.

Постановою слідчого від 03.02.2023 залучено у кримінальному провадженні № 0000028 в якості потерпілого Долинський САЛГ.

Особу, яка здійснила незаконну порубку дерев, у ході досудового розслідування кримінального правопорушення не встановлено.

Також, слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000096 від 17.05.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України щодо наступних обставин.

16.05.2022 о 17:33 год. до відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області надійшло повідомлення зі служби 102 від Дяківа Петра Ігоровича, який працює майстром лісу Долинського спеціалізованого агролісгоспу про те, що він виявив незаконну порубку лісу у с. Розточки Витвицької ТГ Калуського району.

Також листом № 49 від 17.05.2022 Долинський спеціалізований агролісгосп проінформував начальника Долинського відділення поліції № 1 Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, що 16.05.2022 близько 17:00 год. майстром лісу Розточанського лісництва Дяківим П. І. в кварталі 23 було виявлено незаконну рубку 17 дерев породи "бук", загальною кубомасою 29,82 м3. Розмір заподіяної шкоди становить 273 667,83 грн.

17.05.2022 в.о. Головного лісничого Микитин І. П. з участю в.о. лісничого Розточанського лісництва Дяківа В. М. та майстра лісу Розточанського лісництва Дяківа П. І. складено акт огляду місця вчинення правопорушення лісового господарства, за яким в кварталі 23, виділ 23 виявлено незаконну рубку 17-ти дерев породи бук, розмір шкоди становить 273 667,83 грн.

16.05.2022 слідчим СВ відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області Якімочко І., за участю виконувача обов`язків лісничого Розточанського лісництва Долинського САЛГ Дяківа В.М. та виконувача обов`язків головного лісничого Долинського САЛГ Миткитина І.П. проведено огляд лісових насаджень в кварталі 23 виділ 23 Розточанського лісництва Долинського САЛГ під час якого виявлено 17 пнів свіжозрубаних дерев породи "бук", про що складено протокол огляду місця події від 16.05.2022. Згідно з протоколом огляду місця події, виявлено також порожні пластикові пляшки від столових вод, які вилучено, а також на під`їзній дорозі до місця рубки виявлено слід протектора шин ялинкоподібної форми. Додатком до протоколу є фототаблиця.

У межах зазначеного досудового розслідування кримінального провадження Івано- Франківським відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз проведено судову інженерно-екологічну експертизу.

Згідно з висновком експерта № 211/23-28/1228-1239/23-28 від 10.07.2023, складеного за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, встановлено розмір шкоди (збитків) завданих незаконною порубкою сиро ростучого дерева породи «бук» з діаметрами пня: 56 см - становить 17785,03 грн; 44 см - становить 12785,82 грн; 52 см - становить 15787,25 грн; 56 см - становить 17785,03 грн; 43 см - становить 12785,82 грн; 66 см - становить 22779,49 грн; 35 см - становить 8775,99 грн; 51 см - становить 15287,80 грн; 27 см - становить 5137,16 грн; 53 см - становить 16286,69 грн; 67 см - становить 23278,94 грн; 49 см - становить 14788,36 грн; 35 см - становить 8775,98 грн; 51 см - становить 15287,80 грн; 56 см - становить 17785,03 грн; 75 см - становить 27274,50 грн; 63 см - становить 21281,15 грн;

Всього за результатами виявленої 16.05.2022 самовільної рубки дерев в кварталі 23 виділ 23 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого лісгоспу розмір шкоди (збитків), становить 273 667,84 грн.

Постановою слідчого від 18.05.2022 залучено у кримінальному провадженні № 0000096 від 17.05.2022 Коніва Мар`яна Михайловича, інженера по охороні і захисту лісу Долинського САЛГ в якості представника потерпілого.

Особу, яка здійснила незаконну порубку дерев, у ході досудової розслідування кримінального правопорушення не встановлено.

Також, слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000225 від 07.06.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 246 Кримінального кодексу України щодо наступних обставин.

06.06.2023 до відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області надійшло повідомлення, що 06.06.2023 майстер лісу Розточанського лісництва Долинського САЛГ на околиці с. Розточки під час обходу у кварталі 5, 6 Розточанського лісництва виявив, що невідома особа вчинила незаконну порубку 12 дерев породи береза.

Листом № 52 від 08.06.2023 Долинський спеціалізований агролісгосп повідомив начальника Долинського відділення поліції № 1 Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, що 06.06.2023 близько 08.30 год. майстром лісу Розточанського лісництва Тужиляком В. М. в кварталі 5 було виявлено незаконну рубку 12 дерев породи береза загальною кубомасою 9,17 м3. Розмір заподіяної шкоди становить 154 076,07 грн.

08.06.2023 Головним лісничим Долинського САЛГ Микитиним І. П. з участю лісничого Розточанського лісництва Стрижка Ю. В. та майстра лісу Тужиляка В. М. складено акт огляду місця вчинення правопорушення лісового господарства, за яким в кварталі 5 Розточанського лісництва виявлено незаконну рубку 12-ти дерев породи береза, розмір шкоди становить 154 076,07 грн.

06.06.2023 слідчим СВ відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, за участю майстра лісу Розточанського лісництва Долинського САЛГ Тужиляка Т. М. та спеціаліста Біліченко М. В. проведено огляд лісових насаджень в кварталах 5,6 Розточанського лісництва Долинського САЛГ під час якого виявлено 12 пнів свіжозрубаних дерев породи береза, зафіксовано їх розміри, проведено фотографування, про що складено протокол огляду місця події від 06.06.2023. У протоколі огляду також зазначено, що рухаючись ґрунтовою дорогою було виявлено протектор шин від автомобіля, який сфотографовано.

У межах досудового розслідування даного кримінального провадження Івано- Франківським відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз проведено судову інженерно-екологічну експертизу.

Згідно з висновком експерта № 308/24-28 від 21.05.2024, складений за результатами проведення судової інженерно - екологічної експертизи, встановлено розмір шкоди (збитків) завданих незаконною порубкою сиро ростучого дерева породи «береза» у кварталі 5 Розточанського лісництва Долинського САЛГ діаметром пня: 39 см становить 13645,60 грн; 39 см становить 13645,60 грн; 40 см становить 13645,60 грн; 35 см становить 11110,39 грн; 35 см становить 11110,39 грн; 39 см становить 13645,60 грн; 47 см становить 18722,06 грн; 41 см становить 13645,60 грн; 38 см становить 11110,39 грн; 41 см становить 13645,60 грн; 30 см становить 6503,64 грн; 40 см становить 13645,60 грн;

Всього за результатами виявленої 06.06.2023 в кварталі 5 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого агролісгоспу незаконної рубки, розмір шкоди (збитків) становить 154076,07 грн.

Постановою слідчого від 10.03.2024 залучено у кримінальному провадженні № 0000225 в якості потерпілого Долинський САЛГ.

Особу, яка здійснила незаконну порубку дерев, у ході досудової розслідування кримінального правопорушення не встановлено.

Також, слідчим відділенням відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 02.02.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого, за ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України щодо наступних обставин.

01.02.2024 від заявника Мельниковича Б. А. до відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області надійшло повідомлення про незаконну рубку дерев породи береза на території кварталу 15 Розточанського лісництва Калуського САЛГ, що за межами с. Кальна Витвицької ТГ Калуського району.

Також листом № 19 від 06.02.2024 Долинський спеціалізований агролісгосп проінформував начальника Долинського відділення поліції № 1 Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, що 01.02.2024 лісничим Розточанського лісництва Мельникович Б. А. та майстром лісу Розточанського лісництва Тиквою Ю. І. в кварталі 15 було виявлено незаконну рубку 20 дерев породи береза загальною кубомасою 6,632 м3. Розмір заподіяної шкоди становить 124 358,07 грн.

01.02.2024 лісничим Розточанського лісництва Мельникович Б. А., з участю головного лісничого Микитина І. П., майстра лісу Тикви Ю. І. складено акт огляду місця вчинення правопорушення лісового господарства, за яким 01.02.2024 в кварталі 14 Розточанського лісництва виявлено незаконну рубку 20-ти дерев породи береза, розмір шкоди становить 124 358,07 грн.

01.02.2024 слідчим СВ відділення поліції № 1 (м. Долина) Калуського РВП ГУНП в області, проведено огляд лісових насаджень в кварталі 15 Розточанського лісництва Долинського САЛГ під час якого виявлено 20 пнів дерева породи "береза", зафіксовано їх розміри та сфотографовано, про що складено протокол огляду від 01.02.2024. У протоколі огляду також зазначено, що на лісовій дорозі, яка веде до місця рубки та до с. Кальна виявлено фрагменти протектора шин на ґрунтовій дорозі.

У межах досудового розслідування кримінального провадження Івано-Франківським відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз проведено судову інженерно-екологічну експертизу.

Згідно з висновком експерта № 351/24-28 від 08.07.2024, складеного за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, встановлено розмір шкоди (збитків) завданих незаконною порубкою (знищенням) об`єктів рослинного світу, а саме сиро ростучого дерева породи «береза» діаметрами пнів 31, 28, 30, 33, 31, 32, 26, 30, 30, 23, 29, 40, 37, 25, 28, 18, 18, 15, 34, 15 см, виявленої 01.02.2024 в кварталі 15 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого лісгоспу, становить 130 700,33 грн.

Постановою від 20.02.2024 залучено у кримінальному провадженні № 0000056 в якості потерпілого Долинський САЛГ.

Особу, яка здійснила незаконну порубку дерев, у ході досудової розслідування кримінального правопорушення не встановлено.

Згідно з штатними розписами Долинського САЛГ, у штаті Розточанського лісництва відповідача у зазначений період передбачались посади, що відносяться до лісової охорони відповідно до додатку до Положення про лісову охорону, затвердженого постановою КМУ від 16 вересня 2009 р. № 976: у 2021 році лісничий, старший майстер лісу, шість майстрів лісу; у 2022 та 2023 році лісничий, чотири майстри лісу; у 2024 році лісничий, старший майстер лісу та чотири майстри лісу.

Посадовою інструкцією головного лісничого Долинського САЛГ (затверджена наказом № 23 від 07.05.2013) віднесено до його завдань та обов`язків, зокрема, здійснення державного контролю за станом, використанням, відтворенням, охороною і захистом лісів у зоні розташування підприємства.

Посадовими інструкціями головного лісничого Долинського САЛГ (затверджені 15.07.2022), 18.06.2024, визначено, що він за посадою входить до складу лісової охорони ОКП Івано-Франківськоблагроліс, до його обов`язків віднесено здійснення контролю за додержанням правил рубання та відпуску лісу на пні.

Посадовою інструкцією лісничого Долинського САЛГ (затверджена наказом від 01.10.2018) передбачено, що такий входить до складу лісової охорони ОКП Івано-Франківськоблагроліс та визначено, зокрема, його обов`язки по охороні лісів від самовільних рубок, пожеж та інших лісопорушень; забезпеченню дотримання правил рубки лісу.

Посадовою інструкцією майстра лісу Долинського САЛГ (затверджена наказом від 07.05.2013 № 23), передбачено, що його головним завданням є здійснення захисту та охорони лісу від пожеж, пошкоджень, самовільних рубок та забезпечення виконання всіх доведених планів і завдань зокрема, його обов`язок здійснювати охорону лісу від лісопорушень

Табелями обліку робочого часу по Розточанському лісництву Долинського САЛГ за травень 2021, лютий 2022, травень 2022, червень 2023 та лютий 2024 року підтверджується, що: в травні 2021 в лісовій охороні Розточанського лісництва Долинського САЛГ працювало 5 осіб (із 8, передбачених штатним розписом), посади яких відносились до лісової охорони; в лютому 2022 в лісовій охороні Розточанського лісництва Долинського САЛГ працювало 3 особи (із 5, передбачених штатним розписом), посади яких відносились до лісової охорони; в травні 2022 в лісовій охороні Розточанського лісництва Долинського САЛГ фактично працювало 4 особи (із 5, передбачених штатним розписом), посади яких відносились до лісової охорони, та щодо одного працівника в табель протягом місяця вносилась позначка ін (інший невідпрацьований час); в червні 2023 в лісовій охороні Розточанського лісництва Долинського САЛГ працювало 4 особи (із 5, передбачених штатним розписом), посади яких відносились до лісової охорони; в лютому 2024 в лісовій охороні Розточанського лісництва Долинського САЛГ працювало 5 осіб (із 6, передбачених штатним розписом), посади яких відносились до лісової охорони.

Цими ж табелями підтверджується, що:

- у травні 2021 року працівники лісової охорони Розточанського лісництва працювали у загальні робочі дні, у святкові та неробочі дні працівники лісової охорони до роботи не залучались, відповідно 1, 2, 3, 4, 8, 9, 10, 15, 16, 22, 23, 29 та 30 травня 2021 року жоден з працівників лісової охорони Розточанського лісництва відповідача не працював;

- у лютому 2022 працівники лісової охорони Розточанського лісництва працювали у загальні робочі дні, у святкові та неробочі дні працівники лісової охорони до роботи не залучались, відповідно 5, 6, 12, 13, 19, 20, 26, 27 лютого 2022 року жоден з працівників лісової охорони Розточанського лісництва відповідача не працював;

- у травні 2022 працівники лісової охорони Розточанського лісництва працювали у загальні робочі дні, у святкові та неробочі дні працівники лісової охорони до роботи не залучались, відповідно 1, 7, 8, 14, 15, 21, 22, 28, 29 травня 2022 року жоден з працівників лісової охорони Розточанського лісництва відповідача не працював;

- у червні 2023 працівники лісової охорони Розточанського лісництва працювали у загальні робочі дні, у святкові та неробочі дні працівники лісової охорони до роботи не залучались, відповідно 3, 4, 10, 11, 17, 18, 24, 25 червня 2023 року жоден з працівників лісової охорони Розточанського лісництва відповідача не працював;

- у лютому 2024 працівники лісової охорони Розточанського лісництва працювали у загальні робочі дні, у святкові та неробочі дні працівники лісової охорони до роботи не залучались, відповідно 3, 4, 10, 11, 17, 18, 24, 25 лютого 2024 року жоден з працівників лісової охорони Розточанського лісництва відповідача не працював.

Такий же висновок слідує і з графіків чергувань лісової охорони з участю працівників правоохоронних органів по охороні лісових масивів від лісопорушень по Долинському САЛГ, які затверджені наказами відповідача № 10 від 22.02.2021, № 12 від 24.01.2022, № 10 від 23.01.2023, № 12 від 22.01.2024 Про патрулювання лісової охорони в лісових масивах від лісопорушень, якими підтверджується, що у святкові та неробочі дні чергування лісової охорони відповідача не проводилось.

При винесенні постанови колегія суддів виходила з наступного.

Щодо звернення прокурора.

Положеннями ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У встановлених законом випадках до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах (ч. 3 ст. 4 ГПК України).

Передумовою участі органів та осіб в господарському процесі є набуття ними процесуального статусу органів та осіб, яким законом надано право представляти інтереси інших суб`єктів, та наявність процесуальної правосуб`єктності, яка передбачає процесуальну правоздатність і процесуальну дієздатність.

Відповідно до п. 3 ч. 1 та 2 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відсутності органу уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді визначені у Законі України «Про прокуратуру», ч. З ст. 23 якого визначає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абз 4 цієї частини ст. 23 цього закону.

Таким чином, за наявності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист інтересів держави саме у спірних правовідносинах, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону № 1697-VII, і якщо цей компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з` ясувати неможливо, чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Прокуратура зверталась до Витвицької сільської ради листом № 52/1-39 вих-25 від 10.01.2025.

У відповідь на вказаний лист 24.01.2025 за № 02-48/95 Витвицька сільська рада повідомила окружну прокуратуру, що протягом 2022-2024 років грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності від Долинського САЛГ не надходило. Заходи щодо стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням Витвицька сільська рада не заявляла, оскільки у них відсутні необхідні документи копії висновків судової інженерно-екологічної експертизи.

Така усвідомлена пасивна поведінка органу місцевого самоврядування безумовно свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень щодо захисту інтересів територіальної громади, оскільки володіючи відповідним повноваженнями та достовірно знаючи про факти заподіяння шкоди Витвицькою сільською радою при наявності відповідних повноважень не вжито заходів щодо стягнення збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної порубки дерев, незважаючи на те, що спливає трьох річний строк позовної давності на звернення до суду.

Верховний Суд у своїй постанові від 19.07.2018 (справа №822/1169/17), застосовуючи ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», визначив два виключних випадки, коли прокурор може представляти інтереси держави, а саме:

- якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежніть» здійснення такого захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, охоплює досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача (така ж правова позиція наведена в постановах Верховного Суду від 04.04.2019 у справі № 14/882/17, від 22.10.2019 у справі № 926/979/19).

При цьому, прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист відповідних прав та інтересів (правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18).

Відповідно до позиції Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18, сам факт не звернення до суду органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту державних інтересів, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Таким чином, невжиття органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, заходів щодо звернення до суду з належним способом захисту є обставиною, що виправдовує звернення прокурора з позовом до суду та дозволяє виконати субсидіарну роль, з метою поновлення інтересів держави.

Так, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор вказує, що подання Калуською окружною прокуратурою позовної заяви обумовлено необхідністю відновлення та захисту порушених інтересів держави, які полягають у неухильному дотриманні природоохоронного законодавства України та пред`являється в інтересах держави в особі Витвицької сільської ради, яка є органом уповноваженим державою здійснювати функції у відповідних спірних правовідносинах.

У зв`язку з цим колегія суддів вказує, що наявні підстави для представництва інтересів держави в суді Калуською окружною прокуратурою згідно ст. 1311 Конституції України та у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», так як виявлено факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення незаконної рубки лісу та неналежного здійснення своїх повноважень Витвицькою сільською радою, яка не звернулася до суду із позовною заявою про відшкодування збитків, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних питаннях, що виникають у галузі охорони навколишнього природного середовища та використаних правовідносинах, що виникають із заподіяння шкоди довкіллю, є Витвицька сільська рада, відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, кошти за спричинення шкоди навколишньому природному середовищі стягуються до бюджету за місцем скоєння правопорушення.

Враховуючи наведене, вбачаються наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом, оскільки Витвицькою сільською радою не вжито заходів щодо стягнення шкоди у судовому порядку заподіяної Комунальним підприємством «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради».

Щодо предмету спору.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно- соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно з ст. 16, ч. 1 ст. 17 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Водночас, п. 1 ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України унормовано, що постійні лісокористувачі зобов`язані забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку.

Частиною 1 статті 86 Лісового кодексу України, організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

У відповідності до частини 5 статті 86 Лісового кодексу України, забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Статтею 90 Лісового кодексу України, основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Пунктами 1, 5 частини 2 статті 105 Лісового кодексу України визначено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Статтею 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Частиною 1 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставами для покладення відповідальності на особу, яка заподіяла шкоду, за змістом статті 1166 Цивільного кодексу України є: протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду, шкідливий результат такої поведінки, тобто настання, наявність самої шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина особи у заподіянні шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

З аналізу вищенаведених норм права вбачається, що обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

При цьому, не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу.

Аналогічна правова позиція викладена і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27 березня 2018 року в справі №909/1111/16

Протиправна поведінка - це протиправне, шкідливе діяння фізичної або юридичної особи, що тягне застосування правовідновлюючих заходів.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи, яка найчастіше виражається в активних діях, які спричинили збитки в майновій сфері особи чи немайнових відносинах.

Водночас, поведінка заподіювача шкоди може полягати не тільки в його активних діях, а й у бездіяльності. Бездіяльність визнається протиправною, якщо особа, яка зобов`язана вчинити певні дії, свідомо їх не виконує.

Бездіяльність - це пасивна поведінка особи, яка проявилася в невиконанні нею дій, які вона повинна та могла в даній ситуації здійснити.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди (наслідки об`єктивно походять від певної дії чи бездіяльності).

Згідно положень пункту 3.1 статті 3 Статуту КП «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради», затвердженого рішенням обласної ради від 21.06.2024 № 922-31/2024, підприємство створене з метою реалізації державної політики розвитку і раціонального використання лісових ресурсів, охорони і захисту лісів на землях лісового фонду, задоволення ринкових потреб юридичних і фізичних осіб населення.

Відповідно до п. 3.2.5 Статуту предметом діяльності комунального підприємства є охорона і захист лісів від самовільних рубок, лісових пожеж, боротьба з шкідниками та хворобами лісу.

Відповідно до рішення Івано-Франківської обласної ради про надання в постійне користування земель лісового фонду № 537-22/2001, від 18.10.2001 надано в постійне користування районним спеціалізованим агролісгоспам та районним підприємствам обласного комунального агролісогосподарського підприємства «Івано- Франківськоблагроліс» із земель запасу обласної ради, які були у тимчасовому користуванні колишніх міжгосподарських лісгоспів, лісництв, колгоспів, земельні ділянки лісового фонду для ведення лісового господарства згідно з додатком.

Відповідно до додатку Долдинському спеціалізованому агролісгоспу передано 7843,0 га, зокрема і територія Розточанського лісництва. Земельні ділянки: кварталу 15 Розточанського лісництва Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-франківської обласної ради»; кварталів 5,6 Розточанського лісництва Долинського САЛГ; кварталу 23 виділ 23 Розточанського лісництва Долинського САЛГ; кварталу 23 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого лісгоспу; кварталу 10 Розточанського лісництва Долинського спеціалізованого лісгоспу належить відповідачу на праві постійного користування.

Долученими доказами, підтверджується, що відповідачем як постійним лісокористувачем, порушено норми статей 19, 63, 64, 86, 89, 90 ЛК України та Статуту, що полягає у не забезпеченні охорони та збереження лісових насаджень, тобто, відповідач допустив протиправну бездіяльність, наслідком якої стало незаконне вирубування дерев у кількості 74 шт. на території Розточанського лісництва КП «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради».

Отже, відповідно до норм вищевказаного законодавства та положення статей 105, 107 Лісового кодексу України, статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідач допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев у кількості 74 штук.

Щодо доводів апелянта про невстановлення у кримінальних провадженнях винних у незаконній порубці дерев осіб та бездіяльності правоохоронних органів, колегія суддів зазначає наступне.

Набувши статусу потерпілого у кримінальних провадженнях, відповідач не позбавлений можливості оскаржувати дії чи бездіяльність органів досудового розслідування в порядку, визначеному кримінальним процесуальним законодавством, якщо вбачає наявність порушень у досудовому розслідуванні.

Згідно ч. 6 ст. 1176 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах.

Частиною 1 статті 1191 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Таким чином, у разі відшкодування відповідачем спірної шкоди, він не позбавлений права звернутися з відповідною вимогою або до органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, якщо вважає, що внаслідок бездіяльності такого органу йому були заподіяні збитки, або безпосередньо до винних у незаконній вирубці осіб, після їх встановлення.

Натомість, невстановлення осіб, безпосередньо винуватих у проведенні незаконних рубок, а також наявність у відповідача статусу потрепілого у кримінальних провадженнях щодо фактів незаконних рубок, не звільняє відповідача від відшкодування ним шкоди, завданої неналежним виконанням обов`язків із забезпечення охорони і захисту лісів в порядку господарського судочинства.

Заявлення позову прокурором до винної особи у кримінальному провадженні можливе лише у разі встановлення особи, винуватої у вчиненні кримінального правопорушення. Натомість не встановлення такої особи не може позбавляти прокурора права на заявлення позову в порядку господарського судочинства до відповідача, як лісокористувача, який не забезпечив виконання обов`язків лісової охорони та захисту лісів.

Щодо шкоди, завданої внаслідок незаконної вирубки дерев, то її розмір відповідач не заперечує, такий розмір підтверджується у складених ним же актах огляду місця вчинення правопорушення лісового господарства. Як підтверджується зазначеними актами, а також висновками експерта, складеними в межах кримінальних проваджень, загальний розмір шкоди, завданої навколишньому природному середовищу самовільними рубками дерев, становить 669156,49 грн.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Відповідач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісів від незаконних рубок на наданих йому у постійне користування землях лісогосподарського призначення, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев (нанесення збитків).

Отже, саме внаслідок бездіяльності працівників відповідача стало можливим і відбулось вирубування дерев невстановленими особами та заподіяна шкода.

Виною є психічне ставлення особи до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності.

Зважаючи на усвідомлення відповідачем ризику здійснення незаконної вирубки дерев, місцевий суд правомірно зазначив, що відповідач передбачав можливість настання шкідливих наслідків, здійснюючи заходи по організації охорони лісу на землях природно-заповідного фонду та недопущення самовільних та незаконних рубок, однак встановлені судом обставини свідчать про недостатність таких заходів щодо забезпечення збереження лісу та про наявність вини відповідача.

Згідно з приписами ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Нормами чинного законодавств, зокрема Лісовим кодексом, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» унормовано, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних порубок та інших пошкоджень, покладається саме на постійних лісокористувачів.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства є підставою для покладення на користувача цієї земельної ділянки цивільно-правової відповідальності.

При цьому не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на наданій постійному лісокористувачу ділянці лісу.

Обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, у тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового та природно-заповідного законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді не вчинення достатніх дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу на землях природно-заповідного фонду від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 09.08.2018 у справі № 909/976/17, від 23.08.2018 у справі № 917/1261/17.

За наведених обставин у їх сукупності, колегія суддів вказує, що суд суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність підстав для покладення на відповідача відповідальності у вигляді стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев на території земельних ділянок Розточанського лісництва, користувачем яких є відповідач.

Підсумовуючи все вищевказане, колегія суддів зазначає, що доводи скаржника не знайшли свого підтвердження в ході розгляду апеляційної скарги. Ці доводи не спростовують фактів, покладених в основу рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 24.04.2025 у справі №909/173/25.

За приписами частин 1, 2, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.ч. 1-5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи. Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

З огляду на вищевказане, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції вірно встановив обставини, що мають значення для справи, надав належну оцінку дослідженим доказам, прийняв законне обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального і процесуального права, тому його необхідно залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Судові витрати

З огляду на те, що суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, покладаються на скаржника відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 86, 269, 270, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ :

1.Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Долинський спеціалізований агролісгосп Івано-Франківської обласної ради» б/н від 12.05.2025 (вх. № 01-05/493/25 від 19.05.2025) залишити без задоволення.

2.Рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 24.04.2025 у справі № 909/173/25 залишити без змін.

3. Судовий збір сплачений за апеляційну скаргу покласти на апелянта.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Строки та порядок оскарження постанов апеляційного господарського суду визначені в § 1 глави 2 Розділу IV ГПК України.

Повний текст постанови виготовлено 04.08.2025.

Головуючий суддя О.С. Скрипчук

Суддя О.І. Матущак

Суддя Н.М. Кравчук