УХВАЛА

30 липня 2025 року

м. Київ

cправа № 924/936/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М.,

розглянувши матеріали касаційних скарг Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

на рішення Господарського суду Хмельницької області

у складі судді Мухи М. Є.

від 25.02.2025 та

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Петухов М. Г., Мельник О. В., Олексюк Г. Є.

від 16.06.2025

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура"

про стягнення 3 090 999,00 грн,

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

про стягнення 8 968 415,44 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернулося до Господарського суду Хмельницької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" про стягнення 3 090 999,00 грн, з яких: 1 682 799,00 грн пені та 1 408 200,00 грн 20% штрафу.

Позов обґрунтований неналежним виконанням умов договору № 15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 в частині надання товаросупровідних документів (сертифікату якості продукції) на поставлений товар.

В свою чергу, Товариство з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" звернулося до Господарського суду Хмельницької області з зустрічним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" про стягнення 8 968 415,44 грн, з яких: 7 041 000,00 грн заборгованості за поставлений товар, 983 239,10 грн пені, 209 509,67 грн 3% річних, 734 666,67 грн інфляційних втрат (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 07.01.2025).

Зустрічний позов обґрунтований неналежним виконанням обов`язків за договором № 15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 щодо оплати отриманого товару.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24 у задоволенні первісного позову відмовлено. Зустрічний позов задоволено частково. Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" 7 041 000,00 грн заборгованості за поставлений товар, 858 194,02 грн пені, 209 509,67 грн 3% річних, 734 666,67 грн інфляційних втрат та 132 656,32 грн витрат із сплати судового збору. У задоволенні вимог в частині стягнення пені в розмірі 125 048,08 грн відмовлено.

Постановою від 16.06.2025 Північно-західний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24.

09 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24.

Також, 09 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" повторно звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24.

Оскільки обидві касаційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" ідентичні за текстом та вимогами, Суд розглядатиме їх як одну касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект", Судом встановлено, що її слід залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.

Поряд з цим, за приписами частини 2 зазначеної статті підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

При цьому пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Попри вимоги, встановлені пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" в своїй касаційній скарзі не зазначає за наявністю якого випадку, передбаченого частиною 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, оскаржуються рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанова Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24 в касаційному порядку. Втім, з тексту касаційної скарги вбачається, що вказані судові рішення оскаржуються за наявністю виключного випадку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" зауважує, що судами першої та апеляційної інстанцій істотно порушено статтю 236 Господарського процесуального кодексу України та не враховано висновки Верховного Суду щодо правильного застосування статті 666 Цивільного кодексу України та статті 231 Господарського кодексу України.

Однак, якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає наявність виключного випадку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, він повинен чітко та конкретно вказати норму/норми (пункт, частину, статтю) права, яку, на його думку, невірно застосували суди першої та/або апеляційної інстанцій, навести постанову Верховного Суду (номер справи і дату її ухвалення), в якій викладено висновок щодо застосування саме цієї норми права, та яку не врахували суди при ухваленні оскаржуваних судових рішень.

Всупереч зазначеному, скаржник належним чином не обґрунтував наявність виключного випадку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, із посиланням на постанови Верховного Суду, що містять висновки щодо застосування норм права, які, на думку Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект", неправильно застосовані та порушені, які не враховані судами першої та апеляційної інстанцій при ухваленні оскаржуваних судових рішень у справі № 924/936/24.

Наведене є порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України, щодо належного обґрунтування підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 5 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Оскільки у справі № 924/936/24 і первісний і зустрічний позови подані у 2024 році, для вирахування розміру сплати судового збору застосовується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 3 028,00 грн, оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року встановлений у розмірі 3 028,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що у контексті визначення розміру судового збору за подання касаційної скарги "ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви", має визначатися за розміром ставок, встановлених статтею 4 Закону України "Про судовий збір" на момент пред`явлення відповідного позову. Об`єктом, з якого розраховується розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги, є саме позовна заява (зустрічна позовна заява), а базою для такого розрахунку - ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні відповідної позовної заяви (у разі об`єднання в одній заяві вимог майнового та/або немайнового характеру, декількох вимог немайнового характеру - загальна сума усіх вимог у відсотковому співвідношенні до ціни позову та/або у фіксованому розмірі).

Оскільки кожна позовна заява є самостійним, окремим об`єктом справляння судового збору, то за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у відсотковому співвідношенні до розміру судового збору, що підлягав сплаті при поданні кожної окремої відповідної позовної заяви.

У разі оскарження в касаційному порядку судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду первісного та зустрічного позовів, якщо сторона не згодна з таким рішенням у цілому, судовий збір має сплачуватися з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Частиною 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" у касаційній скарзі просить, зокрема, скасувати рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24 в частині відхилених первісних позовних вимог та в частині задоволених позовних вимог за зустрічним позовом; ухвалити нове рішення, яким первісний позов задовольнити в повному обсязі, а у задоволенні зустрічного позову відмовити у повному обсязі, то за подання касаційної скарги до Верховного Суду судовий збір підлягав оплаті у сумі 286 424,88 грн, а саме: 179 015,55 грн (1,5% від 3 090 999,00 грн = 46 364,99 грн: сума судового збору за подання первісного позову) + (1,5% від 8 843 370,36 грн (оспорювана сума) = 132 650,56 грн: сума судового збору за подання зустрічного позову) х 200% х 0,8.

Однак до касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" не додано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Згідно із частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до приписів частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом 2 частини 1 цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу

З огляду на викладене, касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" залишається без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку, що не перевищує десять днів з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків, шляхом:

- зазначення та викладення належного обґрунтування виключного випадку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вказівок Верховного Суду, викладених у цій ухвалі;

- надання Суду доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24 у встановленому законом порядку і розмірі, а саме у сумі 286 424,88 грн.

Згідно із частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.06.2025 у справі № 924/936/24 залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект", що якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Верховного Суду Н. М. Губенко