УХВАЛА

м. Київ

23.07.2025Справа № 910/6476/25

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Блажівської О.Є., при секретарі судового засідання - Глиняній А.С., розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи №910/6476/25

за позовом Фізичної особи-підприємця Рогоза Валентина Володимировича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (03035, місто Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45, )

про визнання недійним та скасування рішення в частині,

за участю представників:

позивача - Письменна Н.В.,

відповідача - Ігнатов Н.О.,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулася Фізична особа-підприємець Рогоза Валентин Володимирович з позовом до Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання недійсним та скасувати рішення в частині.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 25.06.2025.

16.06.2025 через систему «Електронний суд» позивачем подано клопотання про призначення судового засідання в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду.

16.06.2025 через систему «Електронний суд» від представника Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України надійшов відзив на позовну заяву.

18.06.2025 до канцелярії суду від Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

23.06.2025 через систему «Електронний суд» представником позивача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2025 заяву Письменної Наталі Володимирівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено та забезпечено участь представника Письменної Наталі Володимирівни у розгляді справи №910/6476/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власного електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» та власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2025 призначено розгляд справи у судовому засіданні на 23.07.2025.

30.06.2025 через систему "Електронний суд" від Письменної Наталі Володимирівни надійшла заява, в якій просить забезпечити проведення судового засідання y справі № 910/6476/25 призначеного 23.07.2025 року о 14:45 год в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» та власних технічних засобів.

03.07.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2025 заяву Письменної Наталі Володимирівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено. Забезпечено участь представника позивача Письменної Наталі Володимирівни у розгляді справи №910/6476/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за електронною адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 , тел. НОМЕР_2 . Судове засідання призначене на 23.07.25.

У судове засідання 23.07.2025 з`явилися представник позивача та відповідача.

23.07.2025 у судовому засідання представник відповідача надав усні пояснення та підтримав клопотання, яке міститься у відзиві на позовну заяву про поновлення Північному міжобласному територіальному відділенню Антимонопольного комітету України строк на подання відзиву у справі № 910/6476/25 та долучення відзиву до матеріалів справи. Обгрунтовучюи подане клопотання, представник відповідача зазначає, що період пропуску вчинення відповідної процесуальної дії є незначним та наявний час для вчинення всій дій, необхідним для виконання завдань та засад здійснення господарського судочинства до розгляду справи по суті, а також зумовлено необхідністю долучення відповідачем доказів у справі, оскільки докази, які необхідно долучити до матеріалів справи є вагомими та єдиними належними, допустимими та достовірними доказами.

23.07.2025 у судовому засіданні представник позивача надав усні пояснення та заперечив щодо клопотання, яке міститься у відзиві на позовну заяву про поновлення Північному міжобласному територіальному відділенню Антимонопольного комітету України строк на подання відзиву у справі № 910/6476/25 та долучення відзиву до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення представника позивача, думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що клопотання представника відповідача про поновлення строку Північному міжобласному територіальному відділенню Антимонопольного комітету України на подання відзиву у справі №910/6476/25 та долучення відзиву до матеріалів справи слід задовольнити, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (частини 1, 2 ст. 114 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, та зокрема, встановлено відповідачу строк протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали для подання: відзиву на позов із урахуванням вимог ст. 165 ГПК України, копій матеріалів справи №98/60/106-рп/к.19, які мають значення для розгляду даної справи по суті, у тому числі рішення Антимонопольного комітету України рішення від 03.04.2025 року №60/25-р/к «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу» (у паперовому вигляді та/або електронному) зі справи №98/60/106-рп/к.19 (у паперовому вигляді та/або електронному).

Як підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи, ухвала суду від 28.05.2025 про відкриття провадження у справі доставлена до електронного кабінету Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України 28.05.2025 о 16:06 та з урахуванням приписів абз. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України вважається врученою останньому - 28.05.2025.

Відтак, строк для подання Північним міжобласним територіальним відділенням Антимонопольного комітету України відзиву на позовну заяву тривав до 12.06.2025 включно.

Разом з тим, відзив на позовну заяву відповідач направив до суду 16.06.2025, надавши при цьому заяву про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву.

Приписами ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

За змістом частин першої та четвертої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Положеннями ч. 8 ст. 165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має врахувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.04.2025 у справі №910/7746/20.

Нормами процесуального закону чітко визначено строки вчинення процесуальних дій, порядок обчислення, початок відліку та їх закінчення. Процесуальні строки є обов`язковими як для суду, так і учасників судового процесу, оскільки визначають, зокрема, час протягом якого має бути вчинено процесуальну дію.

Отже, вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і в залежності від встановленого - вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку (наведену правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №910/22695/13).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. (Рішення ЄСПЛ у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008).

Суд звертає увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом.

Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховний Суд зазначає, що згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Надмірний формалізм є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейським судом з прав людини зазначено, що "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах "Белеш та інші проти Чеської Республіки", "ЗУБАЦ ПРОТИ ХОРВАТІЇ" (ZUBAC v. CROATIA), (Beles and Others v. the Czech Republic), №47273/99, пп. 50-51 та 69, ЄСПЛ 2002 IX, та "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), №35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Кутіч проти Хорватії", заява №48778/99).

Відповідно до частини 1 та 2 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно з частиною 3 зазначеної статті судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Відтак, враховуючи наведені представником відповідача в поданому клопотанні обґрунтування підстав для поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву та долучення відзиву до матеріалів справи, заперечення представника позивача, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, а також з метою забезпечення реалізації принципу змагальності сторін, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання відзиву у справі та долучення даного відзиву на позовну заяву до матеріалів справи.

Керуючись ст.ст. 113, 114, 119, 165, 177, 182, 183, 185, 232, 233, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про поновлення строку на подання відзиву у справі №910/6476/25 - задовольнити.

Поновити строк представнику Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України на подання відзиву у справі №910/6476/25.

Долучити до матеріалів справи відзив на позовну заяву у справі №910/6476/25.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 28.07.2025.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА