ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

24.07.2025 Справа № 904/5321/20

за позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до відповідача-1 ОСОБА_2 , м. Дніпро

відповідача-2 ОСОБА_3 , м. Дніпро

відповідача-3 ОСОБА_4 , м. Дніпро

відповідача-4 Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", м. Дніпро третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Мазуренко Сергій В`ячеславович, м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - компанія AMITIEL HOLDING LIMITED (АМІТЕЛ ХОЛДІНГ ЛІМІТЕД), Республіка Сейшельські Острови

про визнання недійсними правочинів, рішень та скасування реєстраційний дій

Суддя Ліпинський О.В.

Секретар судового засідання Перебийніс О.О.

Представники: не з`явились

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1: ОСОБА_2 , відповідача-2: ОСОБА_3 , відповідача-3: ОСОБА_4 , відповідача-4 Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", в якому просить суд:

- визнати недійсним договір від 28.09.2017 про заснування Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", укладений між ОСОБА_1 , яка діяла в особі ОСОБА_4 на підставі довіреності від 28.09.2017, та ОСОБА_2 ;

- визнати недійсними рішення установчих зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", що оформлені протоколом № 1 від 28.09.2017, підписаним ОСОБА_1 , яка діяла в особі ОСОБА_4 на підставі довіреності від 28.09.2017, та ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним акт приймання-передачі нерухомого майна нежитлової будівлі з влаштуванням паркінгу (літ. А), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_1 , яка діяла в особі ОСОБА_4 на підставі довіреності від 28.09.2017 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп";

- визнати недійсним договір від 28.09.2017 купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", укладеного між ОСОБА_1 , яка діяла в особі ОСОБА_4 на підставі довіреності від 28.09.2017, та ОСОБА_2 ;

- визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", що оформлені протоколом № 2 від 28.09.2017, підписаним ОСОБА_1 , яка діяла в особі ОСОБА_4 на підставі довіреності від 28.09.2017 та ОСОБА_2 ;

- визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", що оформлені протоколом № 3 від 29.09.2017, підписаним ОСОБА_2 ;

- визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт.Проперти.Груп", що оформлені протоколом № 4 від 04.10.2017, підписаним ОСОБА_2 ;

- скасувати реєстраційні дії та записи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вчинених на підставі оскаржуваних рішень та договору:

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо майна, яке нібито було передано в якості внеску для створення юридичної особи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.08.2021 провадження у справі № 904/5321/20 зупинено до набрання законної сили рішенням у справі № 201/3641/19, яка перебуває у проваджені Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення по справі № 201/3641/19 набрало законної сили 28.06.2022 року, а тому відповідно до приписів ст. 230 ГПК України суд ухвалою від 20.06.2025 поновив провадження у справі та призначив підготовче засідання на 24.07.2025 о 10.30год.

Представники сторін в підготовче засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Від Третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

10.07.2025 до суду повернулось рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідно до якого, ухвала про поновлення провадження у справі від 20.06.2025, що направлялась Позивачу за адресою, повідомленою ним у позовній заяві, вручена останньому 03.07.2025.

Частиною четвертою статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень законодавства обов`язковими умовами для застосування передбачених у частині четвертій статті 202, пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у засідання суду є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (абзац одинадцятий пункту 3.3 постанови Верховного Суду від 01.09.2020 у справі №910/11119/17).

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 13.09.2019 у справі №916/3616/15 дійшла висновку про те, що положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 виклала висновок щодо застосування норми пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, вказавши, зокрема, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, навіть, у тих випадках, коли його явка визнана судом необов`язковою і наслідки неявки не роз`яснювалися.

У цій же постанові об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 236 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму у значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21.

У частині четвертій статті 236 Господарського процесуального кодексу України, що встановлює вимоги щодо законності та обґрунтованості судового рішення, передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Приймаючи до уваги неявку Позивача в підготовче засідання, а також зважаючи на відсутність заяв чи клопотань з боку Позивача щодо можливості розгляду справи без його участі, позов ОСОБА_1 має бути залишений без розгляду.

Залишення позову без розгляду за вказаних обставин не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд справи.

Усталена прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Керуючись статтями 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Ліпинський