ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2025 р. м.Київ Справа№ 911/2308/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Остапенка О.М.

Сотнікова С.В.

за участю секретаря судового засідання Яценко І.В.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 08.07.2025,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Київської області

від 03.04.2025

у справі №911/2308/23 (суддя Лопатін А.В.)

за заявою боржника ОСОБА_1

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Рух справи в суді першої інстанції

У провадженні господарського суду Київської області перебуває справа № 911/2308/23 за заявою ОСОБА_1 про її неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.02.2024:

- відкрито провадження у справі № 911/2308/23 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ;

- введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до ст. 121 Кодексу України з процедур банкрутства;

- введено процедуру реструктуризації боргів боржника - ОСОБА_1 та призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Приходька Дмитра Володимировича;

- здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ;

- вжито заходи для забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони ОСОБА_1 відчужувати майно;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією щомісячно звітувати суду про виконану ним роботу в процедурі реструктуризації боргів боржника;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією надати суду відомості про результати розгляду вимог кредиторів у строк до 27.03.2024;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією надати суду відомості за результатами виявлення та опису майна боржника (проведення інвентаризації), а також визначення його вартості в строк до 30.04.2024;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією підготувати та надати суду, кредиторам і боржнику звіт про результати перевірки декларації боржника в строк до 30.04.2024;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією підготувати та надати суду план реструктуризації боргів боржника в строк до 30.04.2024 року;

- попереднє засідання господарського суду призначити на "10" квітня 2024 року о 14:45 год. Засідання відбудбулось в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С.Петлюри, 16/108, в залі судових засідань №1;

- зобов`язано ГУ ДПС у Київській області надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про доходи боржника - ОСОБА_1 та членів її сім`ї: ОСОБА_2 (чоловік; громадянин України; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 ;

- зобов`язано Державну прикордонну службу України надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про перетинання боржником - ОСОБА_1 та членами її сім`ї: ОСОБА_2 (чоловік; громадянин України; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 державного кордону за останні три роки;

- зобов`язано АТ КБ "Приватбанк" надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про залишок коштів на рахунках боржника - ОСОБА_1 .

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.04.2025 виправлено описку у резолютивній частині ухвали господарського суду Київської області від 14.02.2024 у справі №911/2308/23, а саме:

- резолютивну частину ухвали господарського суду Київської області від 14.02.2024 у справі № 911/2308/23 доповнено наступною інформацією:

"Стягувачем за ухвалою є ОСОБА_4 (свідоцтво від 12.07.2017р. № 1815; ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ; АДРЕСА_1 );

Боржником за ухвалою є ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- ухвала є виконавчим документом у розумінні статті 40 Кодексу України з процедур банкрутства та Закону України «Про виконавче провадження» зі строком пред`явлення до виконання до 14.02.2027 року. ";

- дану ухвалу вважати невід`ємною частиною ухвали господарського суду Київської області від 14.02.2024 у справі № 911/2308/23.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що ухвалою господарського суду Київської області від 14.02.2024 відкрито провадження у справі №911/2308/23 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до ст. 121 Кодексу України з процедур банкрутства; введено процедуру реструктуризації боргів боржника ОСОБА_1 та призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Приходька Дмитра Володимировича. Крім того, зазначеною ухвалою господарського суду Київської області вжито заходи для забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони ОСОБА_1 відчужувати майно.

Разом з тим, під час виготовлення повного тексту наведеної ухвали господарського суду Київської області, судом було допущено у резолютивній її частині описку, а саме, не вказано відомості, які відповідно до положень ст. 4 ЗУ "Про виконавче провадження" має містити виконавчий документ, у той час як у відповідності до положень абзацу 2 частини першої ст. 40 Кодексу України з процедур банкрутства ухвала про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів є виконавчим документом та підлягає примусовому виконанню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із постановленою ухвалою Господарського суду Київської області від 03.04.2025, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить:

- розгляд справи № 911/2308/23 здійснювати за участі боржника, із викликом у судове засідання;

- відтворити під час апеляційного розгляду справи № 911/2308/23 технічний запис судового засіданні за 14.02.2024 року у справі № 911/2308/24 з 09хв.36сек по 12хв.25 сек;

- відстрочити скаржнику на підставі пункту 1 частини 1, частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» сплату судового збору за подання апеляційної скарги у справі №911/2308/24 у зв`язку із тим, що розмір судового збору перевищує у 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за 2024 рік, а кошти та майно арештовано;

- скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025, і направити справу №911/2308/23 для продовження розгляду до Господарського суду Київської області.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскажувана ухвала постановлена з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Зокрема, скаржник посилався на те, що місцевий господарський суд постановляючи оскаржуване судове рішення, виправляючи не існуючу описку (у тексті судового рішення місцевим господарським судом не вказано яка саме описка) шляхом доповнення до резолютивної частини ухвали Господарського суду Київської області від 14.02.2024 року про відкриття провадження у справі №911/2308/23 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 інформацією про стягувача та боржника, допустив істотне порушенням норм процесуального права, зокрема, вимог ст.ст. 240, 243 Господарського процесуального кодексу України, оскільки місцевим господарським судом фактично здійснено виправлення описки/арифметичної помилки у судовому рішенні, а майже через 1 рік 2 місяці частково змінено резолютивну частину ухвали Господарського суду Київської області від 14.02.2024 року про відкриття провадження у справі №911/2308/23 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

Крім того, скаржник зазначав, що місцевий господарський суд постановив оскаржуване судове рішення, яким доповнив резолютивну частину ухвали Господарського суду Київської області від 14.02.2024 про відкриття провадження у справі №911/2308/23 про неплатоспроможність фізичної особи без участі боржника, не здійснивши їх виклик у судове засідання по справі №911/2308/23, як того вимагає процесуальний закон, адже у судове засідання 14.02.2024 року місцевий господарський суд викликав боржника.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

Відзивів на апеляційну скаргу до суду не надходило проте, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції (ч. 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України

Рух справи, дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2025, апеляційну скаргу у справі №911/2308/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Станік С.Р., судді: Сотніков С.В., Остапенко О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2025 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи №911/2308/23.

23.04.2025 на виконання ухвали з суду першої інстанції до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №911/2308/23.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.04.2025 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 - відмовлено, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 - залишено без руху.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2025 клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гри 00 коп за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 - задоволено, відстрочено сплату судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 до ухвалення процесуального рішення Північним апеляційним господарським судом за даним апеляційним провадженням, відкрито апеляційне провадження у справі №911/2308/23 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025, судове засідання призначено на 24.06.2025 о 14 год 30 хв.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2025 оголошено перерву в розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 до 08 липня 2025 року о 15 год 30 хв.

Відповідно до статті 64 Конституції України, права громадян на звернення до суду та отримання правничої допомоги не можуть бути обмежені, а мають реалізовуватися з урахуванням умов існуючого воєнного стану.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників справи на участь у судовому засіданні та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку розглянути справу у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав в умовах воєнного стану.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

Учасники справи в судове засідання 08.07.2025 своїх представників не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У відповідності до вимог ч. 5 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Ч.12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції враховуючи те, що учасники справи про розгляд справи повідомлені належним чином, явка учасників обов`язковою не визнавалась, у зв`язку з чим неявка представників - не є перешкодою для розгляду апеляційної скарги.

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки представники учасників справи, що не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась, суду не наведено обставин, за яких апеляційну скаргу не може бути вирішено в даному судовому засіданні.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка представників учасників справи у судове засідання за умови належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що підстави для відкладення розгляду апеляційної скарги - відсутні.

Крім того, судом апеляційної інстанції розглянуто клопотання скаржника про відтворення під час апеляційного розгляду справи №911/2308/23 технічний запис судового засіданні за 14.02.2024 року у справі № 911/2308/24 з 09хв.36сек по 12хв.25 сек., у задоволенні якого відмовлено, оскільки учасниками спору не заперечувався факт того, що відомості, які внесено оскаржуваною ухвалою не оголошувались під час постановлення ухвали Господарського суду Київської області від 14.02.2024.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як підтверджується наявними матеріалами справи,

У провадженні господарського суду Київської області перебуває справа № 911/2308/23 за заявою ОСОБА_1 про її неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.02.2024:

- відкрито провадження у справі № 911/2308/23 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ;

- введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до ст. 121 Кодексу України з процедур банкрутства;

- введено процедуру реструктуризації боргів боржника - ОСОБА_1 та призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Приходька Дмитра Володимировича;

- здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ;

- вжито заходи для забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони ОСОБА_1 відчужувати майно;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією щомісячно звітувати суду про виконану ним роботу в процедурі реструктуризації боргів боржника;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією надати суду відомості про результати розгляду вимог кредиторів у строк до 27.03.2024;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією надати суду відомості за результатами виявлення та опису майна боржника (проведення інвентаризації), а також визначення його вартості в строк до 30.04.2024;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією підготувати та надати суду, кредиторам і боржнику звіт про результати перевірки декларації боржника в строк до 30.04.2024;

- зобов`язано керуючого реструктуризацією підготувати та надати суду план реструктуризації боргів боржника в строк до 30.04.2024 року;

- попереднє засідання господарського суду призначити на "10" квітня 2024 року о 14:45 год. Засідання відбудбулось в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С.Петлюри, 16/108, в залі судових засідань №1;

- зобов`язано ГУ ДПС у Київській області надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про доходи боржника - ОСОБА_1 та членів її сім`ї: ОСОБА_2 (чоловік; громадянин України; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 ;

- зобов`язано Державну прикордонну службу України надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про перетинання боржником - ОСОБА_1 та членами її сім`ї: ОСОБА_2 (чоловік; громадянин України; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 державного кордону за останні три роки;

- зобов`язано АТ КБ "Приватбанк" надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про залишок коштів на рахунках боржника - ОСОБА_1 .

Ухвала Господарського суду Київської області від 14.02.2024 постановлена в судовому засіданні 14.02.2024, за участю арбітражного керуючого та представника ОСОБА_1 адвоката Тарасова С.О.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.04.2025 виправлено описку у резолютивній частині ухвали господарського суду Київської області від 14.02.2024 у справі №911/2308/23, а саме:

- резолютивну частину ухвали господарського суду Київської області від 14.02.2024 у справі № 911/2308/23 доповнено наступною інформацією:

"Стягувачем за ухвалою є ОСОБА_4 (свідоцтво від 12.07.2017р. № 1815; ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ; АДРЕСА_1 );

Боржником за ухвалою є ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ; дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- ухвала є виконавчим документом у розумінні статті 40 Кодексу України з процедур банкрутства та Закону України «Про виконавче провадження» зі строком пред`явлення до виконання до 14.02.2027 року. ";

- дану ухвалу вважати невід`ємною частиною ухвали господарського суду Київської області від 14.02.2024 у справі № 911/2308/23.

Однак, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновками суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно п. 17 ч. 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема у справах про банкрутство (неплатоспроможність) у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства (далі- Кодекс), а п. 23 ч. 1 наведеної статті визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені ухвали про внесення виправлень до виконавчого документа, п. 18 - про внесення виправлень до рішення.

Ч. 2 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України визначено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції можуть подавати учасники справи відповідно до цього Кодексу та Кодексу України з процедур банкрутства.

Ч. 1 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що ухвали господарського суду, постановлені у справі про банкрутство (неплатоспроможність) за результатами розгляду господарським судом заяв, клопотань та скарг, а також постанова про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури або процедури погашення боргів боржника можуть бути оскаржені в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Ч. 2 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що в апеляційному порядку можуть бути оскаржені постанова про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури/процедури погашення боргів, усі ухвали місцевого господарського суду, прийняті у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім випадків, передбачених Господарським процесуальним кодексом України та цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із ст.269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згіно частини 5 статті 119 Кодексу України з процедур банкрутства, в ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд зазначає про: ???відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника; ???введення мораторію на задоволення вимог кредиторів; ???призначення керуючого реструктуризацією; ????вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів; ???строк подання арбітражним керуючим до господарського суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів, який не може перевищувати 30 днів з дня проведення підготовчого засідання суду; ???проведення арбітражним керуючим виявлення, складання опису майна боржника (проведення інвентаризації) та визначення його вартості; ???строк підготовки та подання до господарського суду плану реструктуризації боргів боржника, який не може перевищувати трьох місяців з дня проведення підготовчого засідання суду; ???зобов?язання контролюючого органу, визначеного Податковим кодексом України, надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про доходи боржника та членів його сім?ї і про майно, задеклароване такими особами при перетині кордону; зобов`язання органу державної прикордонної служби надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про перетинання боржником та членами його сім?ї державного кордону за останні три роки; зобов?язання банків, небанківських надавачів платіжних послуг, емітентів електронних грошей надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про залишок коштів на рахунках/електронних гаманцях боржника.

Відповідно до частин першої, другої статті 243 Господарського процесуального кодексу України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Правила цієї норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного, арифметичного характеру, зокрема і без виклику сторін, не обмежуючись строком виправлення

Таким чином, довод скаржника про постановлення оскаржуваної ухвали без виклику учасників справи та понад 1 рік з дня постановлення ухвали від 14.02.2024 - є необгрунтованим. Проте, правові підстави для виправлення описки підлягають оцінці судом, виходячи з змісту оскаржуваної ухвали.

Судом апеляційної інстанції враховано доводи скаржника, зокрема про те, що місцевий господарський суд постановляючи оскаржуване судове рішення виправляючи не існуючу описку (у тексті судового рішення місцевим господарським судом не вказано яка саме описка) шляхом доповнення до резолютивної частини ухвали Господарського суду Київської області від 14.02.2024 року про відкриття провадження у справі №911/2308/23 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 інформацією про стягувача та боржника, допустив порушенням норм процесуального права, зокрема, вимог ст.ст. 240, 243 Господарського процесуального кодексу України, оскільки місцевим господарським судом фактично здійснено виправлення описки/арифметичної помилки у судовому рішенні, та частково змінено резолютивну частину ухвали Господарського суду Київської області від 14.02.2024 про відкриття провадження у справі №911/2308/23 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунуті тим самим судом, що його ухвалив. Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у розділових знаках тощо). Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.09.2021 у справі № 910/3386/18.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення). Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення. Схожі правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 15.01.2021 у справі №905/2135/19 та від 01.11.2022 у справі №904/4790/21.

Отже, диспозиція статті 243 Господарського процесуального кодексу України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема, змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення. Виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Водночас, відповідно до тексту ухвали суду першої інстанції від 03.04.2025 судом фактично здійснено не виправлення описки в у резолютивній частині ухвали, а здійснено доповнення її новими даними, які не були вказані в ухвалі від 14.02.2024, а також зазначено про надання ухвалі від 14.02.2024 статусу виконавчого документа, отже, судом першої інстанції фактично змінено резолютивну частину ухвали суду, яка набрала законної сили, і здійснене судом першої інстанції виправлення описки не носить редакційний характер, а є за своєю суттю внесенням нових відомостей до вказаної ухвали.

Суд апеляційної інстанції вважає, що зазначення судом першої інстанції про виправлення описки, а саме доповнення вступної та резолютивної частини ухвали суду від 14.02.2024, не носить виключно редакційний характер, а носить істотний характер, що є недопустимим та не відповідає положенням статті 243 Господарського процесуального кодексу України, адже, як було зазначено вище, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з`ясуванні такого: чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються; чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин; яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Приписами ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Ч. 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на встановлене вище, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи скаржника у апеляційній скарзі знайшли своє часткове підтвердження матеріалами справи (стосовно безпідставності виправлення саме описки оскаржуваною ухвалою), з урахуванням мотивів даної постанови, а тому ухвала Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 - підлягає скасуванню на підставі п.1-4 ч. 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України.

Розподіл судових витрат

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2025 клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гри 00 коп за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 - задоволено, відстрочено сплату судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 до ухвалення процесуального рішення Північним апеляційним господарським судом за даним апеляційним провадженням.

Пунктом 2 ч. 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Частиною 14 статті 129 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

На підставі п. 2 ч. 1, ч. 14 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції здійснює розподіл судових витрат наступним чином: з ОСОБА_1 в доход державного бюджету України підлягає стягненню 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп. судового збору за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 255, 269, 270, 271, 273, 275, 277, 280-284 Господарського процесуального кодексу України, ст. 133 Кодекса України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 - задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 03.04.2025 у справі №911/2308/23 - скасувати.

3. Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) в доход державного бюджету України (ГУК у м.Києві/м.Київ/22030101, , Казначейство України, UA2026001, код 22030101) 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп. судового збору за подання апеляційної скарги.

4. Матеріали справи №911/2308/23 повернути до Господарського судуКиївської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанову складено та підписано підписано: 22.07.2025.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді О.М. Остапенко

С.В. Сотніков