УХВАЛА

м. Київ

15.07.2025Справа № 910/2365/25

За заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прозорівський»

про розстрочення виконання рішення суду

у справі за позовом Фізичної особи-підприємця Хоружого Михайла Вячеславовича

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прозорівський»

про стягнення 226.698,63 грн

Суддя Сівакова В.В.

секретар судового засідання Ключерова В.С.

за участю представників сторін

від позивача не з`явився

від відповідача не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

27.02.2025 до Господарського суду міста Києва через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Хоружого Михайла Вячеславовича до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прозорівський» про стягнення 226.698,63 грн, з яких 132.000,00 грн основного боргу, 35.734,94 грн пені, 47.472,62 грн інфляційних втрат та 11.491,07 грн 3% річних за неналежне виконання договору про надання комплексних послуг № 01/11/2021К36 від 01.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/2365/25 від 06.03.2025 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

10.03.2025 позивачем усунено недоліки позовної заяви шляхом подання до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» відповідних документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.03.2025 відкрито провадження у справі № 910/2365/25; прийнято позовну заяву до розгляду; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Рішенням Господарського суду міста Києва № 910/2365/25 від 19.05.2025 позовні вимоги задоволено частково та стягнуто з з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прозорівський» на користь Фізичної особи-підприємця Хоружого Михайла Вячеславовича 132.000,00 грн основного боргу, 35.734,94 грн пені, 47.472,62 грн інфляційних втрат, 11.491,06 грн 3% річних, 2.720,38 грн витрат по сплаті судового збору та 14.999,99 грн витрат на професійну правничу допомогу; в іншій частині в позові відмовлено повністю.

03.06.2026 від відповідача до суду надійшла заява про розстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва у справі № 910/2365/25 від 19.05.2025 на 6 (шість) місяців згідно наведеного у заяві графіку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/2365/25 від 04.06.2025 заяву призначено до розгляду на 15.07.2025.

07.07.2025 від відповідача до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшло клопотання, в якому відповідач просить суд подану ним заяву про розстрочення виконання рішення у справі № 910/2365/25 залишити без розгляду посилаючись на повну оплату відповідачем стягнутого боргу.

Позивач в судове засідання 15.07.2025 не з`явився.

Відповідач в судове засідання 15.07.2025 не з`явився.

Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає наступне.

Питання щодо відстрочення або розстрочення виконання судового рішення врегульовані статтею 331 Господарського процесуального кодексу України, яка не передбачає залишення заяви про відстрочення виконання рішення після призначення судом такої заяви до розгляду в судовому засіданні.

Частиною 7 статті 331 Господарського процесуального кодексу України передбачено лише постановлення судом ухвали про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій. При цьому, зі змісту вказаної статті вбачається, що відповідна ухвала постановлюється судом за наслідками оцінки доводів учасників справи та наданих ними доказів, тобто за результатами розгляду заяви по суті в судовому засіданні.

Проте, заявляючи клопотання про залишення заяви без розгляду, відповідач фактично просить суд не розглядати його заяву про розстрочення виконання рішення по суті.

Частиною 10 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

У даному випадку нормою, що регулює подібні відносини, слід вважати пункт 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як зазначалося вище, заява відповідача про розстрочення виконання рішення була призначена до розгляду в судовому засіданні на 15.07.2025.

Слід зазначити, що частина 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що заява про розстрочення виконання судового рішення розглядається саме у судовому засіданні.

Таким чином, відповідач звернувся із клопотанням про залишення без розгляду заяви про розстрочення виконання рішення до початку розгляду даної заяви по суті.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе залишити заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прозорівський» про розстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва у справі № 910/2365/25 від 19.05.2025 без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 331 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Прозорівський» про розстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва у справі № 910/2365/25 від 19.05.2025 залишити без розгляду.

Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

СуддяВ.В.Сівакова