ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року Справа № 903/722/24

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Миханюк М.В., суддя Крейбух О.Г. , суддя Тимошенко О.М.

секретар судового засідання Верещук А.В.

за участю представників сторін:

позивача: не з`явився

відповідача : Шевчука В.В., адвоката, ордер на надання правничої (правової) допомоги серія АС №1119615 від 04.12.2024

третьої особи: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Укратлантік на рішення господарського суду Волинської області, ухваленого 05.03.25р. суддею Бідюк С. В. о 12:24 у м.Луцьку, повний текст складено 14.03.25р. у справі №903/722/24

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Укратлантік

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю ЛК Енергомир

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія Укренерго (Південна електроенергетична система)

про стягнення 728 747,04 грн

ВСТАНОВИВ:

14.08.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю Укратлантік звернулося до Господарського суду Волинської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю ЛК Енергомир про стягнення 728 747,04 грн збитків за неналежне виконання договірних умов (зобов`язань).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ТОВ Укратлантік (Замовником) та ТОВ ЛК Енергомир (Виконавцем) укладено Договір № БМР 15-12-21 від 15.12.2021, згідно п. 1.1. якого Виконавець зобов`язався виконати наступні роботи: 1) встановлення роз`єднувача 10кВ типу РЛНДз-10/630 на існуючій опорі № 1 ПЛ-10кВ УСАТОВЕ-УКРАТЛАНТІК, випробування електротехнічною лабораторією та введення у експлуатацію 1 ЛЕП 10 кВ; 2) високовольтні випробування кабельної лінії 10 кВ у зв`язку із втручанням у схему роботи; 3) роботи в ПС Усатове, Комірка №35 В-10 кВ УКРАТЛАНТІК, а саме: заміна трьох обмежувачів перенапруги 10 кВ; заміна двох трансформаторів току ТТ-10 на повірені у зв`язку із настанням граничного терміну сертифікату повірки, який закінчується 10.02.2022р.; випробування електротехнічною лабораторією; випробування релейного захисту та автоматики.

Також 01 травня 2021 року між вищевказаними Сторонами був укладений Договір № ТО 01-05-21 від 01.05.2021, згідно умов якого відповідач взяв зобов`язання надавати послуги технічного обслуговування електрогосподарства Замовника (надалі послуги або Послуги з технічного обслуговування) та проведення аварійно-відновлювальних робіт (надалі роботи) в порядку та на умовах визначених цим Договором.

Вказує, що 21 серпня 2022 року о 07 год. 35 хв. відбулася аварія (відмова у роботі) ТОВ Укратлантік, яка була ліквідована 22 "серпня 2022 року о 17 год. 52 хв. У зазначений період на живильній лінії електропередач 10 кВ Усатове-Укратлантік (далі по тексту ЛЕП 10) відбулось руйнування кореню кінцевої муфти на опорі №1, що призвело до перерви у електропостачанні підприємства ТОВ Укратлантік та визвало простій виробництва. Цій аварії передувало проведення 01.08.2022 ТОВ ЛК Енергомир модернізації ЛЕП 10 позивача із встановлення лінійного роз`єднувача 10 кВ (далі по тексту ЛР 10) на опорі №1 (згідно проекту модернізації), що в свою чергу, включало заміну вище згаданої муфти згідно Договору на виконання робіт із встановлення ЛР 10; актів випробування ЕТЛ опорно-стрижневої ізоляції, кабельної лінії 10 кВ та контуру заземлення.

Зазначає, що позивачем було створено робочу групу для розслідування обставин аварії, а також замовлено проведення електротехнічного дослідження (висновок експертизи), за результатами якого експертами встановлено, що у причино-наслідковому зв`язку з виникненням, розвитком, протіканням та наслідками аварійного режиму, що настали, перебуватимуть дії/бездіяльність персоналу ТОВ ЛК Енергомир, які відповідно до положень Договору № БМР 15-12-21 від 15.12.2021 проводили роботи по встановленню кінцевої муфти КЛ-10кВ Ком. № 35 ПС Усатове - опора № 1 ПЛ-10кВ Усатове-Укратлантік з недотриманням вимог п. 2.3.52 ПУЕ та не провели (неналежно провели або не в повному обсязі) випробування релейного захисту та автоматики після виконання певних робіт в комірці № 35 Укратлантік ПС 330кВ Усатове, що, в свою чергу є у причино-наслідковому зв`язку з підставами для матеріальної відповідальності ТОВ ЛК Енергомир.

З огляду на викладене та посилаючись на ст. 22, ст. 611, ст. 1166 ЦК України, ст. 224 ГК України, стверджує, що відповідачем завдані ТОВ Укратлантік прямі збитки на загальну суму 728 747,04 грн, з яких 17 397,00 грн споживання 300 л дизельного палива для роботи аварійного ДП; 75 000,00 грн вартість вакуумного вимикача викочування осередку 10 кВ на ПС Усатове; 65 616,33 грн виплата простою підприємства не з вини співробітника 2/3 ставки; 439 349,79 грн роботи понаднормово у вхідний день 03.09.2022 цех конвекторів та 10.09.2022 цех водонагрівачів для компенсації не випущеної продукції 22.08.2022; 131 383,92 грн експертне дослідження №20837.

Рішенням Господарського суду Волинської області від 05.03.2025 у справі №903/722/24 позов задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю ЛК Енергомир на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Укратлантік 65 616,33 грн збитків, 14431,64 грн - витрат, понесених позивачем за проведення експертизи, 787,40 грн витрат по сплаті судового збору, а всього: 80 835,37 грн.

В позові на суму 531 746,79 грн відмовлено.

Так, з посиланням на ст. ст. 11, 14, 22, 525, 526, 610, 611, 614, 623, 626, 627, 628, 837, 857 ЦК України, ст. ст. 224, 225 ГК України, постанову Верховного суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17, докази наявні в матеріалах справи, Інструкцію з обліку та розслідування технологічних порушень у роботі енергетичного господарства споживачів, затвердженої наказом Мінпаливенерго України від 04.08.2006 №270, Висновок експертів №20837/1450 Національного наукового центру Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позову в частині стягнення 65 616,33 грн, в решті позову відмовив, оскільки позивачем не доведено належними доказами розміру завданих йому збитків.

Не погодившись із винесеним рішенням, позивач звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Волинської області по справі №903/722/24 скасувати в частині незадоволених позовних вимог позивача та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позивачеві позовні вимоги в частині їх не задоволення судом першої інстанції.

Не погоджується із рішенням суду першої інстанції щодо відмови у стягненні 439 349,79 грн за роботи понаднормово у вихідний день 03.09.2022 та 10.09.2022 для компенсації не випущеної продукції 22.08.2022, 17 397,00 грн споживання 300 л дизельного палива для роботи аварійного ДП, та 75 000,00 грн вартості вакуумного вимикача викочування осередку10 кВ на ПС Усатове, вважає, що суд першої інстанції плутає визначенні норм законодавства щодо поняття відшкодування збитків (майнової шкоди) та поняття упущеної вигоди, яка не є предметом позовних вимог позивача та як наслідок допускається грубої помилки підмінюючи визначення відшкодування збитків (майнової шкоди) по підношенню до визначення упущеної вигоди. Крім того, позивачем надано до розгляду відповідні первинні (облікові) документи, як докази по справі в частині стягнення 75 000,00 грн. Зауважує, що в частині стягнення вартості дизельного палива на думку скаржника суд першої інстанції не позбавило можливості перевірити правильність та обґрунтованість нарахування заявленої суми та не витребовував у скаржника необхідні суду документи.

Відзиву на апеляційну скаргу відповідачем не надано, що в силу вимог ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскарженого рішення.

Крім того, скаржником до суду апеляційної інстанції надано додаткові пояснення, та долучено додаткові докази не подані до суду першої інстанції, а саме: копію наказу №02/08-2022 від 29.08.2022, копію доповідної записки начальника виробництва Діордієва А.Ю. від 29.08.2022 №08, які додатково підтверджують та обґрунтовують позовні вимоги в частині стягнення 439 349,79 грн збитків. Також до апеляційної скарги скаржником долучено: копію наказу від 11.04.2022 №22/17/01-ОД "Про затвердження норм витрат палива генераторами" з додатками, копію наказу від 01.02.2022 №22/23-к, копію наказу від 17.03.2025 №17/03-2025 "Про затвердження акту простою", копію акту про простій ТОВ "Укратлантік" від 17.03.2025, копію акту №01/25 від 21.03.2025 фіксації пошкодженого майна, які просить долучити.

Щодо долучених до скарги та до додаткових пояснень доказів суд апеляційної інстанції зауважує таке.

Згідно із ч. 3 ст. 269 ГПК України визначено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до правових позицій ВС КГС, викладених у постановах від 13.04.2021 у справі 909/722/14 та від 1 липня 2021 року по справі 46/603, положення ч. 3 ст. 269 ГПК України передбачають наявність таких критеріїв для вирішення питання про прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів, як "винятковість випадку" та "причини, що об`єктивно не залежать від особи" і тягар доведення покладений на учасника справи, який звертається з відповідним клопотанням (заявою). Недоведеність таких обставин виключає процесуальні підстави для дослідження апеляційним судом таких додаткових доказів. Положення статті 269 ГПК України є універсальними і застосовуються судом апеляційної інстанції у всіх категоріях спорів.

У висновку щодо застосування приписів статей 80, 269 ГПК України, викладеного Верховним Судом, зокрема, у постановах від 06.02.2019 зі справи 916/3130/17 та від 18.06.2020 зі справи 909/965/16, від 26.02.2019 зі справи 913/632/17 єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом, у тому числі апеляційної інстанції, доказів з порушеннями встановленого процесуальним законом порядку, - це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії з причин, що не залежали від нього, тягар доведення яких покладений на учасника справи.

При цьому за імперативним приписом частини четвертої статті 13 названого Кодексу кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних, зокрема, з невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип рівності сторін у процесі у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Прийняття судом апеляційної інстанції додатково поданих доказів без урахування наведених вище критеріїв у вирішенні питання про прийняття судом апеляційної інстанції таких доказів матиме наслідком порушення приписів статті 269 ГПК України, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність.

Позивач в обґрунтування своїх позовних вимог в частині стягнення 439 349,79 грн збитків та в частині стягнення 17 397,00 грн споживання 300л дизельного палива для роботи аварійного ДП до суду апеляційної інстанції надав копію наказу №02/08-2022 від 29.08.2022, копію доповідної записки начальника виробництва Діордієва А.Ю. від 29.08.2022 №08, копію наказу від 11.04.2022 №22/17/01-ОД "Про затвердження норм витрат палива генераторами" з додатками, копію наказу від 01.02.2022 №22/23-к, копію наказу від 17.03.2025 №17/03-2025 "Про затвердження акту простою", копію акту про простій ТОВ "Укратлантік" від 17.03.2025, копію акту №01/25 від 21.03.2025 фіксації пошкодженого майна.

Вказує що документи не подавалися у суді першої інстанції, оскільки впродовж розгляду даної справи, суд першої інстанції не вимагав подання позивачем будь-яких додаткових пояснень та/або доказів та не ставив під сумнів обставини, яким позивач обґрунтовував свої понесені збитки.

За наведеного слід вказати, що, також, не заперечується самим скаржником, звертаючись із позовом він вказаних документів не подавав, отже, подані документи, які позивач просить долучити до суду апеляційної інстанції, судом першої інстанції не досліджувалися.

Одночасно суд бере до уваги висновок Верховного Суду викладений в постанові від 30.03.2018 у справі № 910/24486/16 за яким неналежне виконання стороною свого процесуального обов`язку з доведення у суді першої інстанції обставин, на які остання (сторона) посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, не може бути компенсоване цим учасником судового процесу на наступних етапах розгляду справи (у судах апеляційної чи касаційної інстанцій). В іншому випадку зазначене могло б призвести до безпідставного скасування законного та обґрунтованого рішення суду першої інстанції.

За наведеного, колегія суддів не бере до уваги подані додаткові докази, неповажні причини пропуску, оскільки скаржник не надав доказів неможливості подання відповідних доказів до суду першої інстанції.

В судове засідання 15.07.2025 позивач та третя особа не з`явилися про дату, час та місце розгляду скарги повідомлені заздалегідь та належним чином, ухвалу надіслано до їх електронних кабінетів.

Від позивача надійшла заява про проведення судового засідання без участі представника позивача.

Таким чином, враховуючи норми ст.ст.269, 273 ГПК України про межі перегляду справ в апеляційній інстанції, строки розгляду апеляційної скарги, та той факт, що неявка в засідання суду представників позивача та третьої особи, належним чином та відповідно до законодавства повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає перегляду оскарженого рішення, а тому, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представника останнього, за наявними у справі доказами.

В судовому засіданні представник відповідача заперечив проти задоволення апеляційної скарги та надав пояснення на обґрунтування своєї позиції. Просить відмовити в її задоволенні, а оскаржене рішення залишити без змін.

Заслухавши пояснення представника відповідача, та представника позивача надані в судовому засіданні 17.06.2025, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши повноту з`ясування та доведеність всіх обставин, що мають значення для справи, відповідність висновків, викладених в рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при винесенні оскарженого рішення, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду встановила наступне.

01.03.2011 між ДП НЕК Укренерго, як Виконавцем та ТОВ Укратлантік, як Замовником укладено договір № 42/1, згідно умов якого Замовник передав, а Виконавець взяв на себе обов`язок по технічному обслуговуванню службами Одеських МЕМ абонентського устаткування, розташованого у ЗРУ-10 на ПС Усатове (комірка №35), яке належить Замовнику (надалі Договір № 42/1) (Т.1 а.с. 228).

Усі роботи пов`язані з реконструкцією, капітальним ремонтом цього устаткування, а також з заміною устаткування або його елементів в обсяг цього договору не входять і виконуються по додатковим угодам (п.2.1.3 Договору № 42/1).

Також 01.03.2011 Одеським МЕМ Південної ЕС НЕК Укренерго та ТОВ Укратлантік підписано Акт № 41 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності, який є Додатком 1 до Договору № 42/1 (далі Акт №41) (Т.1 а.с. 92 на звороті - 93), відповідно до якого встановили балансову належність електромереж та установок:

-Електропередавальної організації: Одеські МЕМ ПС Усатове, ЗРУ 10кВ, ком.№35, втичні контакти в комірці №35 в бік СШ 10кВ (п. 1.1. Акта №41).

-Споживача: а) КТП трансформаторами 3х630 кВА. 10/0,4 кВ підприємства по випуску побутових електроводонагрівачів на вул. Агрономічна, 225; б) кабельно-повітряна лінія 10 кВ від ПС Усатове (ком.35) до ТП Укратлантік; в) викатний елемент з вимикачем вакуумним ВВ/ТЕL 10/630-20УЗ, трансформатор струму ТОЛ-10, 300/5 (2 шт), встановлені в комірці №35 на ПС Усатове, ОПН-10 кВ 3 шт. Релейний захист УЗА-10 А2 (п. 1.2. Акта №41).

Межа відповідальності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється: на втичних контактах вакуумного вимикача в комірці №35 в бік ІІІ СШ 10кВ (п. 2 Акта №41).

Відповідно до п.3 та п.4 Акта №41 електропередавальна організація несе відповідальність за: технічний стан ЗРУ-10 на ПС Усатово згідно п.1.1. Споживач несе відповідальність за технічний стан обладнання та лінії згідно п.1.2.

28.08.2019 сторонами підписано Додаткову угоду №5 до договору №42/1 від 01.03.2011, згідно якої усі права та обов`язки Виконавця за Договором покладаються на відокремлений підрозділ Південна електроенергетична система ПАТ НЕК Укренерго, усі найменування ДП НЕК Укренерго змінено по тексту Основного договору на НЕК Укренерго (Т.2 а.с. 241).

Листом № 01-8/38759 від 09.09.2022 ПАТ НЕК Укренерго повідомило ТОВ Укратлантік про відсутність наміру на продовження дії Договору № 42/1 від 01.03.2011 на новий строк та припинення зобов`язань за цим договором з 1 січня 2023 року (Т.2 а.с. 242).

Між тим 01 травня 2021 року між ТОВ Укратлантік (Замовником) та ТОВ ЛК Енергомир (Виконавцем) укладений Договір № ТО 01-05-21 на технічне обслуговування, згідно п.1.1. якого Замовник доручив, а Виконавець зобов`язався надавати послуги технічного обслуговування електрогосподарства Замовника (надалі - послуги або Послуги з технічного обслуговування) та проведення аварійно-відновлювальних робіт (надалі роботи) в порядку та на умовах визначених цим Договором (Т.1 а.с.47-52). Цей Договір передбачає надання наступних послуг та робіт: технічне обслуговування електрогосподарства Замовника згідно переліку та графіку, що наводиться в додатках до цього Договору; поточний ремонт, періодичні випробування згідно графіку ремонту електрообладнання Замовника; аварійно-відновлювальні роботи; участь у розслідуваннях технологічних порушень, аварій, що стались у системі електропостачання Замовника (п. 1.2.).

Згідно п. 1.3. Договору № ТО 01-05-21 на технічне обслуговування об`єкти електрогосподарства Замовника:

-ПС 330 кВ Усатове, ЗРУ 6-10кВ, ком № 35 В-10 Укратлантік;

-Повітряна лінія ПЛ 10 кВ;

-Кабельна лінія КЛ 10 кВ №1;

-Кабельна лінія КЛ 10 кВ №2;

-Кабельна лінія КЛ 10 кВ №3;

-Кабельна лінія КЛ 10 кВ №4;

-РП 10 кВ Укратлантік: Ком. №1 B-10 Ввод 10 кВ; Ком. №2 B 10 TH 10 кВ; Ком. №3 B-10 TП №1 ; Ком. №4 B-10 TП №2;

-TП №1 10/0,4 кВ Цех водонагрівачів;

-TП №2 10/0,4 кВ Цех конвекторів.

У подальшому 15 грудня 2021 року між ТОВ Укратлантік (Замовником) та ТОВ ЛК Енергомир (Виконавцем) укладений договір № БМР 15-12-21(а.с. Т.1 а.с. 53-55), згідно п.1.1. якого Виконавець взяв на себе зобов`язання виконати наступні роботи (надалі Роботи):

-встановлення роз`єднувача 10кВ типу РЛНДз-10/630 на існуючій опорі № 1 ПЛ-10кВ УСАТОВЕ-УКРАТЛАНТІК, випробування електротехнічною лабораторією та введення у експлуатацію 1 ЛЕП 10 кВ (п.п. 1.1.1.) ;

-високовольтні випробування кабельної лінії 10 кВ у зв`язку із втручанням у схему роботи (п.п. 1.1.2.);

-роботи в ПС Усатове, Комірка №35 В-10 кВ УКРАТЛАНТІК, а саме: заміна трьох обмежувачів перенапруги 10 кВ; заміна двох трансформаторів току ТТ-10 на повірені у зв`язку із настанням граничного терміну сертифікату повірки, який закінчується 10.02.2022р.; випробування електротехнічною лабораторією; випробування релейного захисту та автоматики (п.п. 1.1.3).

Відповідач виконував роботи, зазначені у п.п. 1.1.1. Договору № БМР 15-12-21, відповідно до проекту Реконструкція мережі лінії електропередачі 10 кВ Укратлантік - Усатове за адресою: Одеська обл., Біляївський р-н, с. Усатове, вул. Агрономічна, 225 №038.22.11.2021, розробленого ТОВ ЛК Енергомир ( Т.1 а.с. 135 - 160).

Сторонами на виконання Договору № БМР 15-12-21 від 15.12.2021 узгоджено ціну, локальний кошторис на будівельні роботи по об`єкту Реконструкція ПЛ-10 кВ Укратлантік з монтажем роз`єднувачем та реконструкції комірки №35 ПС 330 кВ Усатове (Т.1 а.с. 104 на звороті -107), а також підписано підсумкові відомості ресурсів (Т.1 а.с. 95-97, а.с. 101 на звороті -103 на звороті).

01.08.2022 відповідачем завершені роботи по зазначеному об`єкту згідно Договору № БМР 15-12-21 від 15.12.2021, про що сторонами підписані акт приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2022 року (форми №КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 01.08.2022 (форми № КБ-3) (Т.1 а.с. 97 на звороті 101).

Після проведення відповідачем робіт по реконструкції лінії електропередавання 10 кВ Укратлантік - Усатове були проведені випробування електрообладнання (протокол №114 від 01.08.2022 випробування кабельної лінії КЛ-10 кВ ПС Усатове РУ-10кВ ком. № 35 ПЛ-10кВ Укратлантік опора №1) та вимірювання опору розтікання на основних заземлювачах і заземлених магістралей устаткування (протокол №130 від 01.08.2022, опора №1 ПЛ-10кВ Укратлантік). Випробовуване електрообладнання придатне до експлуатації, опір розтікання відповідає встановленим вимогам (Т. 1 а.с. 133 на звороті - 134).

Як вбачається із матеріалів справи та визнається сторонами і третьою особою 21 серпня 2022 року о 07 год. 35 хв відбулося аварійне припинення електропостачання ТОВ Укратлантік, а саме в кінцевій муфті на КЛ-10кВ Ком. №35 ПС Усатове - опора №1 ПЛ-10 кВ Усатове-Укратлантік виникло міжфазне коротке замикання.

22.08.2022 комісією у складі працівників позивача складено Акт про простій ТОВ Укратлантік, згідно якого зафіксовано, що на ПС 330 кВ Усатово о 07:35 21.08.2022 неділя (не робочий день) сталося аварійне вимкнення ввідного вимикача В-10 ІІІ секції шин 10 кВ від дій захисту МТЗ (максимального струмового захисту), що призвело до припинення електропостачання усіх споживачів, що живилися від ІІІ секції шин 10 кВ ПС, у тому числі ТОВ Укратлантік, в наслідок чого відбулося повне знеструмлення відключення живлення ТОВ Укратлантік, що в свою чергу зумовило повну відсутність електричної енергії та як наслідок неможливість продовження виконання робіт на виробництві за фактичним розташуванням ТОВ Укратлантік (65055, Одеська обл., Біляївський р-н, с. Усатове, вул. Агрономічна, 225) до моменту відновлення електропостачання підприємства ТОВ Укратлантік. Запропоновано встановити початок простою з 08 годин 00 хвилин 22 серпня 2022 р. (перший робочий день після аварії) й орієнтовно по 16 годин 45 хвилин 22 серпня 2022 р. (Т. 1 а.с. 18).

Наказом ТОВ Укратлантік №22/08-2022 від 22.08.2022 затверджено акт про простій від 22.08.2022; встановлено період простою з 8 год. 00 хв. 22.08.2022 по 16 год. 45 хв. 22.08.2022; дозволено працівникам виробництва не виходити в період простою на роботу, згідно списку; відділу кадрів своєчасно інформувати працівників про поновлення роботи; головному бухгалтеру сплатити працівникам час простою згідно ст. 113 КЗпП України (Т.1 а.с. 18 на звороті).

Згідно даних, які містяться в Табелі використання робочого часу з 01.08.2022 по 31.08.2022 ТОВ Укратлантік, 107 працівників підприємства 22.08.2022 не працювали, про що в цей день проставлена відповідна позначка П (простій) (Т. 1 а.с. 75-81).

Із інформації, яка міститься у Зведенні нарахувань та утримань щодо організації ТОВ Укратлантік від 22.08.2022 слідує, що 107-ми працівникам виробничого відділу нараховано та виплачено заробітну плату за час простою (не з вини працівника) 8 годин на загальну суму 65616,33 грн (Т.1 а.с. 167-168 на звороті).

Як пояснили представники сторін, відповідач разом із працівниками позивача брав участь у ліквідації наслідків аварії, яка була ліквідована 22.08.2022 десь о 17.52 год.

22.08.2022 та 24.08.2022 на об`єкті позивача працівниками ТОВ ЛК Енергомир були проведені випробування силових кабельних ліній напругою до 500 кВ СОУ-Н ЕЕ 20.304:2009. Кабельна лінія №1 результати випробувань задовольняють нормам, кабельна лінія придатна до вводу до експлуатації, а також - вимірювання та випробування роз`єднувача, про що складені відповідні Протоколи №2853 та №2854 (Т.1 а.с. 108 на звороті - 111).

Після аварії, як вбачається із акта-приймання-передачі обладнання від 22.08.2022, ТОВ Укратлантік передав Південній ЕС ПАТ НЕК Укренерго вакуумний вимикач підприємства Тавріда Електрик типу ВВ/TEL-10/20-1000-046, зав. №959910, 24.04.2019 року, який являється власністю ТОВ Укратлантік. Південна ЕС ПАТ НЕК Укренерго повернула ТОВ Укратлантік дефектний, вилучений із експлуатації, вакуумний вимикач Тавріда Електрик типу ВВ/TEL-10/20-1000-046, зав. №959921, 03.04.2019 року (Т.1 а.с. 115 на звороті).

Позивачем долучені: паспорт на викатний елемент; паспорт на вимикач вакуумний серії ВВ/TEL-10/20-1000-046, №959910, 24.04.2019 року; керівництво з експлуатації вакуумними вимикачами серії ВВ/TEL, рахунок на оплату №101 від 17.12.2019, видаткову накладну №97 від 17.12.2019 та товарно-транспортну накладну про придбання Комутаційного модуля для комірки КСО (10-20/630) усіч., вартістю 75 000,00 грн (Т.1 а.с.112-115, а.с. 117-132).

У листі, складеного заступником начальника служби експлуатації та ремонту ТОВ Укратлантік, головним енергетиком Друмовим А.Ю., останній вказує, що у грудні 2019 року у зв`язку із технологічними порушеннями та виходу із ладу викатного елемента комірки № 35 В-10 Укратлантік на ПС 330 кВ Усатове НЕК Укренерго, керівництвом компанії було вирішено купити резервний вакуумний вимикач виробництва Тавріда Електрик Україна типу ВВ/TEL, аналогічний тому, який встановлено в комірці комплектного розподільного пристрою 10 кВ №35 В-10 Укратлантік на ПС 330 кВ Усатове. Зазначає, що придбаний на підставі накладної №97 від 17.12.2019 Комутаційний модуль для комірки КСО (10-20/630) усіч., з точки зору функціонального призначення є коммутаційним обладнанням та являється вакуумним вимикачем виробництва Тавріда Електрик типу ВВ/TEL (Т.1 а.с. 109).

Крім того, із Табелю використання робочого часу з 01.09.2022 по 30.09.2022 ТОВ Укратлантік вбачається, що працівники підприємства виходили на роботу у вихідні/святкові дні (Т.1 а.с. 81 на звороті - 91), про що згідно відомості за період 03.09.2022, 10.09.2022 працівникам підприємства у кількості 190 осіб здійснено нарахування та оплату святкових та вихідних днів на загальну суму 439 349,79 грн (Т.1 а.с. 165-166 на звороті).

Відповідно до звіту про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт №40 від 11.06.2022 та фіскальних чеків від 10.06.2022 позивачем здійснено купівлю 500,00 л дизельного палива (Т. 1 а.с. 174-175), а у довідці за підписом начальника відділу майнової безпеки ТОВ Укратлантік В. Бєлоніна, зазначено, що 21 та 22 серпня 2022 року у зв`язку з виходом з ладу викатного елементу КМ 1Ф-10-20/630 було використано 300,00 л дизельного палива (Т. 1 а.с. 175 на звороті).

30.08.2022 позивачем на адресу Відокремленого підрозділу Південна електроенергетична система НЕК Укренерго був направлений лист від № 118 Про направлення представника для участі у розслідуванні технологічного порушення у мережі споживача, у якому просив направити представника НЕК Укренерго для прийняття участі у комісії з розслідування технологічного порушення у роботі енергетичного господарства споживача 21.08.2022 (Т.2 а.с. 243)

20.09.2022 ТОВ Укратлантік затверджено Акт №01/22 розслідування аварії (відмови в роботі), який підписаний лише трьома членами комісії зі сторони позивача (Т.1 а.с. 200-202).

Як пояснили представники сторін та третьої особи, представник НЕК Укренерго та ТОВ ЛК Енергомир приймали участь у роботі комісії, але акт розслідування не підписували, оскільки він їм не надсилався позивачем.

При цьому представником НЕК Укренерго Москаленко В.М. складено Окрему думку до акту №01/22 розслідування аварії (відмови в роботі) без підпису (Т.2 а.с.244-245).

Окрім того, 14.09.2022 для визначення причин виникнення та розвитку аварії, позивачем замовлено проведення електротехнічного дослідження експертами Національного наукового центру Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса.

Відповідно до Висновку експертів №20837/1450 за результатами проведення комісійного електротехнічного дослідження від 18.03.2024 (Т. 1 а.с. 29-46) на вирішення експертизи були поставлені такі питання:

1, 2. Який фактичний технічний стан кінцевої муфти та опорно-поворотного ізолятору ЛР 10 кВ?

Яка причина руйнування (пошкодження) кінцевої муфти ЛЕП 10 кВ на onopi № 1?

3. Чи відповідає робота схеми P3A комірки № 35 B-10 Укратлантік ПC 330 кВ Усатове обставинам виникнення та перебігу аварійної події?

4, 5. Який фактичний технічний стан вимикача вакуумного BB/TEL- 10/20-1000-046, зав. № 959921 після аварійної події?

Яка причина виходу із ладу вакуумного вимикача BB/TEL-10/20 1000- 046, зав. № 959921?

6. Дії aбo бездіяльність яких осіб перебувають у причинному зв`язку з виникненням аварії?

На вказані питання Висновок експертів №20837/1450 містить наступні відповіді:

1, 2. Кінцева муфта, що була встановлена на КЛ-10кВ Ком. № 35 ПC Усатове опора № 1 ПЛ-l0кВ Усатове-Укратлантік, та опорно- поворотний ізолятор лінійного роз`єднувача РЛНДз-10/400 У1 мають термічні та динамічні пошкодження у вигляді значного вигорання матеріалу муфти, локальних оплавлень металевої частини та часткового руйнування фарфорової частини ізолятора. Кінцева муфта та опорно- поворотний ізолятор не підлягають подальшому використанню за призначенням.

Руйнування кінцевої муфти КЈІ-10кВ Koм. №35 ПC Усатове oпopa №1 ПЛ-10кB Усатове-Укратлантік та пошкодження опорно-поворотного ізолятора лінійного роз`єднувача РЛНДз-10/400 У1 сталося через виникнення міжфазного короткого замикання в кінцевій муфті, що обумовлене недотриманням технології щодо ізолювання електричного приєднання кабельної лінії від несприятливих зовнішніх факторів під час монтажу муфти.

3. Нештатне функціонування схеми P3A комірка № 35 ймовірно може бути обумовлене неузгодженістю схеми релейного захисту УЗA-10A.2 зі схемою модуля керування TEU_CM _16_2 вакуумного вимикача BB/TEL-10-20-1000-046, серійний № 959921, встановленого у 2019 році. Однак, надання категоричної відповіді на поставлене питання неможливо через недостатність об`єктивних даних, що зазначені у дослідницькій частині.

4, 5. На момент проведення натурного дослідження вакуумний вимикач BB/TEL-10-20/1000-У2-046 зав. № 959921 перебував у стані технічно не придатному до використання та потребував відновлювального ремонту.

Технічною причиною виходу з ладу вакуумного вимикача BB/TEL- 10-20/1000-У2-046 зав. № 959921 є понад нормоване збільшення oпopy контактів вакуумної камери фази С через кратне включення вимикача в умовах наявності короткого замикання на лінії.

6. Технічною причиною виникнення аварії є неналежне виконання монтажних робіт по встановленню кінцевої муфти КЛ-10кВ Ком. № 35 ПC Усатове oпopa №1 ПЛ-10кВ Усатове-Укратлантік.

У причино-наслідковому зв`язку з виникненням, розвитком, протіканням та наслідками аварійного режиму, що настали, перебуватимуть дії/бездіяльність персоналу ТОВ ЛК Енергомир, які відповідно до положень Договору № БМР 15-12-21 від 15.12.2021 проводили роботи по встановленню кінцевої муфти КЛ-10кВ Ком. № 35 ПC Усатове опора № 1 ПЛ-10кВ Усатове-Укратлантік з недотриманням вимог п. 2.3.52 ПУE [1] та не провели (неналежно провели або не в повному обсязі) випробування релейного захисту та автоматики після виконання певних робіт в комірці № 35 Укратлантік ПC 330кВ Усатове.

Після отримання висновку експертів, позивачем на адресу відповідача надсилалися претензії від 28.06.2024 та від 16.07.2024 про відшкодування збитків за неналежне виконання договірних зобов`язань на загальну суму 728 747,04 грн, які залишені без відповіді та задоволення.

Як убачається із матеріалів справи, в судовому засіданні 12.12.2024 судові експерти Мєшков Олег Олегович та Рогалін Сергій Володимирович Національного наукового центру Інститут судових експертиз ім. засл.проф. М.С. Бокаріуса підтримали висновок №20837/1450 за результатами проведення комісійного електротехнічного дослідження від 18.03.2024.

Відповідно до пояснень, наданих судовими експертами на запитання учасників справи вбачається, що:

-Між сторонами ТОВ Укратлантік та ТОВ ЛК Енергомир був укладений договір на проведення певних видів робіт, а саме встановлення роз`єднувача 10 кВ визначеного типу на опорі № 1 повітряної лінії Усатове Укратлантік. Це лінія, яка забезпечує живлення підприємства ТОВ Укратлантік та безпосередньо приєднана до шин 10 кВ на підстанції 330кВ Усатове. Ця лінія електропередавання складається із 2 частин: кабельної ділянки та повітряної ділянки, за технічний стан якої відповідає згідно балансової належності ТОВ Укратлантік.

-Причиною аварії 21.08.2022 у виді короткого міжфазного замикання стали неналежні монтажні роботи ТОВ ЛК Енергомир щодо ізоляції муфти. У цій ситуацій відбулося саме міжфазне коротке замикання і саме в муфті, тому що в лінії 10 кВ не існує нульового провідника, це ізольована нейтраль, в такій лінії електропередачі можуть відбуватися такі види аварій: як коротке замикання на землю і міжфазне замикання. Оскільки землі не було і замикання на землю не виявлено на підстанції Усатове, то відбулося саме міжфазне коротке замикання. Відключення від мережі секційним вимикачем відбулося саме через максимальний струм , тобто таким видом релейного захисту, як максимальний струмовий захист, а це означає що замикання відбулося саме міжфазне, між фазами у муфті. Також за характером ушкоджень оглянутого устаткування на опорі № 1 та відповідного обладнання було встановлено, що відбулося саме коротке замикання в муфті.

-Після монтажу муфти працівники ЛК Енергомир належним чином не виконали заливання спеціальною речовиною, що має ізоляційні властивості та була допущена технологічна невідповідність - не достатньо ізольованість муфти від навколишнього середовища, тому туди попала волога, адже саме 21.08.2022 була дощова погода, а з моменту завершення робіт з 01.08 до 21.08.2022 була суха погода і як пройшов дощ, то муфта та ізоляція перестали виконувати свою функцію, і виник аварійний режим - міжфазне коротке замикання у муфті. Якби муфта була належним чином заізольована такого б режиму не відбулося.

-Ця ізоляційна муфта вийшла з ладу впродовж кроткого проміжку часу (через 20 днів після встановлення), у зв`язку з чим можна стверджувати, що часові параметри ні до чого. Також виключаються будь-які механічні пошкодження муфти.

-Експерти дійшли висновку, що оскільки був незначний термін експлуатації самої муфти, вона пройшла (і вся лінія також) високовольтні випробування, то причина виникнення короткого замикання була пов`язана з тією обставиною, яка виразилося в неналежному виконанні монтажних робіт. Оскільки нормативно-технічними вимогами передбачено, що кінцева муфта має бути встановлена таким чином щоб бути ізольованою від впливу навколишнього середовища тощо, то вочевидь цього не було зроблено і в результаті виник аварійний режим у вигляді короткого замикання. Як наслідок - вигоріла муфта, пошкоджені лінійний роз`єднувач і його елементи.

-Виникнення короткого замикання в муфті може бути тільки з однієї причини - неналежне виконання ізоляції в самій муфті.

-Експерти дійшли висновку, що в причино-наслідковому зв`язку з подією будуть саме дії відповідних осіб організації, яка здійснювала монтаж цього обладнання та зобов`язана була виконати супутній весь комплекс заходів, як було передбачено умовами договору.

-Звернули увагу суду, що вимкнення електропостачання відбулося через те, що спрацював не відповідний захист. Відключення відбулося секційним вимикачем, максимальним рівнем захисту, що вже належить до самої підстанції Усатове, тобто при виникненні аварійного режиму на муфті, не відбулося спрацювання вакуумного вимикача, який належить Укратлантік в 35 комірці.

-Наголосили, що не спрацювання релейного захисту та автоматики є супутнім фактом аварії, бо сама аварія відбулася через неналежне виконання робіт у муфті. А вже не проведення робіт та не виявлення неузгодженості устаткування релейного захисту та автоматики призвело вже до наступної події - виходу з ладу вакуумного вимикача.

-На проведення дослідження експертам був наданий акт розслідування аварії, Окрема думка Укренерго, які експерти використовували виключно як вихідні дані аварії. Перебіг аварії підтверджується поясненнями експертів, натурним дослідженням, іншими документами. Тобто висновок експертизи базується на сукупності вихідних даних.

Як зазначалося вище, рішенням Господарського суду Волинської області від 05.03.2025 у справі №903/722/24 позов задоволено частково. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю ЛК Енергомир на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Укратлантік 65 616,33 грн збитків, 14431,64 грн - витрат, понесених позивачем за проведення експертизи, 787,40 грн витрат по сплаті судового збору, а всього: 80 835,37 грн. В позові на суму 531 746,79 грн відмовлено.

Скаржник не погоджується із рішенням суду першої інстанції в частині відмови у стягненні 531 746,79 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Таким чином, суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції лише в оскарженій частині.

Предметом позову в цій справі є стягнення з відповідача збитків, завданих неналежним виконанням відповідачем умов договору.

Пунктом 1 частини 2статті 11 Цивільного кодексу України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Цивільного кодексу України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання (ст. 610 ЦК України).

За змістом положень статей 626, 627, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтею 857 ЦК України визначено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

За змістом ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 614 Цивільного кодексу України).

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управлена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Отже, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходів, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (пункт 5.33 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 920/715/17).

Реальні збитки - це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Упущена вигода - це доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. Неодержаний дохід (упущена вигода) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується.

За вищенаведеними нормами права для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, необхідна наявність усіх елементів, що складають цивільне правопорушення, а саме: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, вина. Відсутність хоча б одного елементу робить неможливим застосування відповідальності у вигляді збитків.

Водночас необхідно зазначити, що у договірних відносинах протиправна поведінка проявляється у невідповідності поведінки умовам договору та конкретним правовим нормам, що регулюють цей договір.

Під збитками варто розуміти знешкодження або пошкодження майна потерпілого, додаткові витрати, що спричинило для останнього певні невигідні матеріальні наслідки. При цьому збитки розглядаються не тільки як обов`язковий елемент цивільного правопорушення, але і як міра відповідальності.

Відшкодуванню підлягають тільки збитки, які є об`єктивним наслідком протиправної поведінки, тобто між протиправною поведінкою і шкодою повинен бути причинний зв`язок, який полягає в тому, що протиправна поведінка за часом передує шкоді і породжує шкоду.

Обов`язковою умовою відповідальності є також вина, яка полягає у психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

Таким чином, саме позивач повинен довести факт завдання йому збитків, розмір зазначених збитків, докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань і завданими збитками.

В свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша, друга статті 614 Цивільного кодексу України).

При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань.

Згідно із частиною першою статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Враховуючи приписи частини 2 статті 623 Цивільного кодексу України, розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Щодо стягнення 17 397,00 грн - споживання 300 л дизельного палива для роботи аварійного ДП колегія суддів зауважує таке.

На підтвердження розміру збитків у виді витрат, понесених на купівлю 300 л дизельного палива на суму 17 397,00 грн, яке, за твердженням позивача, було використано під час роботи генератора, позивач посилається на звіт про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт №40 від 11.06.2022, фіскальні чеки від 10.06.2022 про купівлю 500,00 л дизельного палива та на довідку за підписом начальника відділу майнової безпеки ТОВ Укратлантік В. Бєлоніна, в якій заначено, що 21 та 22 серпня 2022 року у зв`язку з виходом з ладу викатного елементу КМ - 1Ф-10-20/630 було використано 300,00 л дизельного палива.

У той же час позивачем не надано детального розрахунку на підтвердження понесення збитків у сумі 17 397,00 грн, зокрема, відсутні відомості про належність генератора підприємству, його марка, модель та технічні характеристики, час роботи генератора та розрахунок норм витрат палива, що позбавляє суд можливості перевірити правильність та обґрунтованість нарахування заявленої суми.

Отже, суд апеляційної інстанції погоджується із місцевим господарським судом, що позивачем не доведено належними доказами розміру збитків у сумі 17 397,00 грн, тому у їх стягненні слід відмовити, що спростовує доводи апеляційної скарги про протилежне.

Доводи скаржника про те, що суд не витребовував відповідну інформацію необхідну йому для вирішення спору не беруться судом апеляційної інстанції, оскільки суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Щодо стягнення 439 349,79 грн за роботи понаднормово у вихідний день 03.09.2022 та 10.09.2022 для компенсації не випущеної продукції 22.08.2022.

Як зазначає скаржник як в суді першої, так і в суді апеляційної інстанції, оскільки внаслідок аварії 22.08.2022 був оголошений простій, підприємство не працювало, то з метою виконання плану виробництва та компенсації невипущеної продукції за час простою, було прийнято рішення організувати роботу у вихідні дні - 03.09.2022 цех конвекторів та 10.09.2022 цех водонагрівачів.

Із Табелю використання робочого часу з 01.09.2022 по 30.09.2022 ТОВ Укратлантік вбачається, що працівники підприємства виходили на роботу у вихідні/святкові дні, про що згідно відомості за період 03.09.2022, 10.09.2022 працівникам підприємства у кількості 190 осіб здійснено нарахування та оплату святкових та вихідних днів на загальну суму 439 349,79 грн.

Відповідно до статті 22 ЦК України у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання.

Упущеною вигодою є неодержаний (не отриманий) дохід, який кредитор міг реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушено, а боржник додержувався правил здійснення господарської діяльності.

Неодержаний дохід (упущена вигода) - це розрахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на доказах, які підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання певних грошових сум, якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення.

Тому звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести, окрім наведеного, реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання.

Крім того, позивач (кредитор) має довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (подібні за змістом висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі №750/8676/15-ц (провадження №14-79цс18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.06.2020 у справі № 910/12204/17, від 16.06.2021 у справі № 910/14341/18).

Тобто вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 127/16524/16-ц (провадження № 61-22106св18)).

Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є достатньою підставою для його стягнення, оскільки у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки у розмірі доходів, які б могли бути реально отримані за звичайних обставин (мають реальний, передбачуваний та очікуваний характер).

Окрім того, позивач (кредитор) повинен довести: факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Тобто, доказуючи наявність упущеної вигоди, кредитор має довести факти вжиття певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (подібні висновки, викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі № 908/2486/18, від 15.10.2020 у справі № 922/3669/19, від 16.06.2021 у справі № 910/14341/18).

Ураховуючи наведене, пред`явлення позову про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, визначених статтею 22 ЦК України, статтями 224, 225 ГК України, покладає на кредитора (позивача), обов`язок довести: 1) протиправність (неправомірність) поведінки заподіювача збитків (боржника), 2) наявність збитків, їх розмір, в числі рахунку реальну можливість отримання ним таких збитків, 3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, а також 4) вжиті ним заходи для отримання заявлених збитків, тоді як відповідач - має довести відсутність своєї вини у заподіянні заявлених до стягнення з нього збитків.

Позивач (кредитор) має довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.06.2020 у справі № 910/12204/17, від 16.06.2021 у справі № 910/14341/18, від 30.09.2021 у справі № 922/3928/20).

Наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 лютого 2024 року у cправі № 910/4777/21.

Як зазначалося вище, позивач просить стягнути кошти, які були виплачені працівникам за роботу у вихідні дні мотивуючи тим, що це є збитками підприємства, понесеними для компенсації невипущеної 22.08.2022 продукції.

Проте, позивачем не надані докази на підтвердження завдання збитків у виді неотриманих доходів внаслідок неправомірних дій відповідача, наявність збитків, їх розмір та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками. Зокрема, матеріали справи не містять доказів, які підтверджували б наявність плану виробництва продукції, будь-яких угод з контрагентами/замовлень, які не були виконані, конкретних підрахунків і доказів про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, які ним не отримані з вини відповідача. При цьому позивачем не надано доказів того, що працівники залучалися до роботи у вихідні дні 03.09. та 10.09.2022 саме для виготовлення невипущеної продукції за час простою підприємства 22.08.2022.

З огляду на вищевикладене колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що позовні вимоги в частині стягнення 439 349,79 грн збитків є недоведеними належними доказами, а тому задоволенню не підлягають, відповідно доводи викладені в апеляційній скарзі в цій частині спростовується наведеним вище.

Щодо стягнення вартості вакуумного вимикача викочування осередку 10 кВ на ПС Усатове у розмірі 75 000,00 грн, то колегія суддів вказує таке.

Відповідно до висновку експертів № 20837/1450 від 18.03.2024 4, 5. На момент проведення натурного дослідження вакуумний вимикач BB/TEL-10-20/1000-У2-046 зав. №959921 перебував у стані технічно не придатному до використання та потребував відновлювального ремонту.

Технічною причиною виходу з ладу вакуумного вимикача BB/TEL- 10-20/1000-У2-046 зав. № 959921 є понад нормоване збільшення oпopy контактів вакуумної камери фази С через кратне включення вимикача в умовах наявності короткого замикання на лінії.

Із акта приймання-передачі обладнання від 22.08.2022, слідує, що ТОВ Укратлантік передав Південній ЕС ПАТ НЕК Укренерго вакуумний вимикач підприємства Тавріда Електрик типу ВВ/TEL-10/20-1000-046, зав. №959910, 24.04.2019 року, який являється власністю ТОВ Укратлантік. Південна ЕС ПАТ НЕК Укренерго повернула ТОВ Укратлантік дефектний, вилучений із експлуатації, вакуумний вимикач Тавріда Електрик типу ВВ/TEL-10/20-1000-046, зав. №959921, 03.04.2019 року.

Отже, колегія суддів зауважує, що внаслідок аварії 21.08.2022 був пошкоджений вакуумний вимикач BB/TEL- 10-20/1000-У2-046 зав. № 959921, який був вилучений із експлуатації. На заміну пошкодженого вимикача був встановлений вакуумний вимикач підприємства Тавріда Електрик типу ВВ/TEL-10/20-1000-046, зав. №959910, 24.04.2019 року, про що свідчить зазначений акт приймання-передачі обладнання від 22.08.2022.

В обґрунтування розміру понесених збитків у виді витрат на придбання вакуумного вимикача вартістю 75 000,00 грн ТОВ Укратлантік посилається на рахунок №101, накладну №97 від 17.12.2019 та товарно-транспортну накладну від 17.12.2019, які було долучено до позову, тобто позивачем надано відповідні первинні (облікові) документи, як докази по справі, а тому суд приходить до висновку, що позов в частині стягнення вартості вакуумного вимикача викочування осередку 10 кВ на ПС Усатове у розмірі 75 000,00 грн підлягає задоволенню.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не погоджується із доводами суду першої інстанції про те, що відповідачем не долучено докази придбання нового вакуумного вимикача після аварії та його встановлення замість пошкодженого, відповідно не доведено суду реального розміру завданих збитків, оскільки позивач, як на підтвердження збитків не посилається на купівлю нового вимикача після аварії, а вказує, що ним було встановлено вже існуючий (куплений раніше) вимикач та долучає докази його купівлі в грудні 2019 року.

За наведеного, колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги в частині стягнення вартості вакуумного вимикача викочування осередку 10 кВ на ПС Усатове у розмірі 75 000,00 грн та відповідно скасування рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України, апеляційна інстанція за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Відповідно до ч.3 ст. 277 ГПК України передбачено, що підставою для скасування або зміни рішення місцевого господарського суду є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи.

В силу приписів пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав - покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (п. 3 ч.4 ст. 129 ГПК).

Оскільки позов та апеляційну скаргу задоволено частково, то з відповідача підлягає до стягнення пропорційно розміру задоволених вимог - 1687,40 грн витрат по сплаті судового збору за подачу позову, 1349,99 грн витрат зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги та 30 927,77 грн - витрат, понесених позивачем за проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 273, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Укратлантік на рішення господарського суду Волинської області від 05.03.25 у справі №903/722/24 задоволити частково.

2. Рішення господарського суду Волинської області від 05.03.25 у справі №903/722/24 скасувати в частині відмови у задоволенні позову щодо понесених збитків у виді витрат на придбання вакуумного вимикача вартістю 75 000,00 грн та прийняти в цій частині нове рішення про задоволення позову. В решті рішення залишити без змін. Викласти резолютивну частину рішення в наступній редакції.

« 1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛК Енергомир» (проспект Грушевського президента, буд. 30, м. Луцьк, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Укратлантік» (вул. Агрономічна, 225, с. Усатове, Одеський р-н., Одеська обл., ) 65 616,33 грн збитків у виді виплати простою підприємства та 75 000,00 грн збитків у виді вартості вакуумного вимикача викочування осередку 10кВ на ПС Усатове, 30 927,77 грн - витрат, понесених позивачем за проведення експертизи, 1687,40 грн витрат по сплаті судового збору.

3. В позові на суму 456 746,79 грн відмовити. Видати наказ»

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛК Енергомир» (проспект Грушевського президента, буд. 30, м. Луцьк, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Укратлантік» (вул. Агрономічна, 225, с. Усатове, Одеський р-н., Одеська обл., ) 1349,99 грн витрат зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

4. Господарському суду Волинської області на виконання даної постанови видати накази.

5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків передбачених п.2 ч.3 ст. 287 ГПК України.

6. Справу № 903/722/24 повернути до Господарського суду Волинської області.

Повний текст постанови складений "22" липня 2025 р.

Головуючий суддя Миханюк М.В.

Суддя Крейбух О.Г.

Суддя Тимошенко О.М.