ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2025 року Справа № 902/1014/23(902/1319/24)

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Крейбух О.Г. , суддя Тимошенко О.М.

секретар судового засідання Дика А.І.

за участю представника:

відповідача - Семенюк В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 (повний текст - 24.04.2025) у справі №902/1014/23(902/1319/24) (із запереченнями на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 14.02.2025, протокольну ухвалу Господарського суду Вінницької області від 04.03.2025, ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18.03.2025, ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025) (суддя Лабунська Т.І.)

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (вул.Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9, м.Київ, 01030, код 38899585)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - керуючий реструктуризацією арбітражний керуючий Приходько Дмитро Володимирович (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса м. Київ, а/с 48, 03146).

про витребування земельної ділянки, нежитлових приміщень, квартир

в межах справи №902/1014/23

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 у справі № 902/1014/23(902/1319/24) клопотання ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" від 20.03.2025 задовольнено частково. Поновлено ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" строк для подання відзиву на позовну заяву. Відзив ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" на позовну заяву з додатками долучено до матеріалів справи. У іншій частині клопотання ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" від 20.03.2025 відмовлено в задоволенні.

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23(902/1319/24) відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "АЕРО-ЗЕТ" про витребування земельної ділянки, нежитлових приміщень, квартир. Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід Державного бюджету України судовий збір у розмірі 163580,50 грн.

Не погоджуючись з ухваленими судовими рішеннями, 14.04.25 ОСОБА_1 через підсистему "Електронний Суд" звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою в якій просить суд:

- відстрочити ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" сплату судового збору за подання апеляційної скарги у зв`язку із тим, що кошти ОСОБА_1 арештовані;

- скасувати ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2024 у справі №902/1014/23 (902/1319/24) та залишити без розгляду клопотання ТОВ "Завод готових сніданків "АЕРО-ЗЕТ" про поновлення строку для подання відзиву на позову заяву, а також у долученні до відзиву на позовну заяву додатків до матеріалів справи №902/1014/23 (902/1319/124);

- скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23 (902/1319/24) та постановити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю;

- судові витрати покласти на відповідача.

Листом Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.04.2025 матеріали справи витребувано з Господарського суду Вінницької області.

06.05.2025 від суду першої інстанції надійшли матеріали справи до суду апеляційної інстанції.

01.05.2025 позивачем через систему "Електронний суд" було подано доповнення до апеляційної скарги, зокрема, із наступними вимогами:

- скасувати протокольну ухвалу Господарського суду Вінницької області від 14.02.2025 у справі №902/1014/23 (902/1319/24);

- скасувати протокольну ухвалу Господарського суду Вінницької області від 04.03.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24);

- скасувати пункт 11 ухвали Господарського суду Вінницької області від 18.03.2025 у справі №902/1014/23 (902/1319/24);

- скасувати ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2024 у справі №902/1014/23 (902/1319/24) та залишити без розгляду клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "АЕРО-ЗЕТ" про поновлення строку для подання відзиву на позову заяву, а також у долученні до відзиву на позовну заяву додатків до матеріалів справи № 902/1014/23 (902/1319/124);

- скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23 (902/1319/24) та постановити нове судове рішення яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити повністю;

- судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.25 задоволено клопотання та відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23(902/1319/24) до закінчення його перегляду в апеляційному порядку. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23(902/1319/24). Розгляд апеляційної скарги призначено на "02" червня 2025 р. об 15:30 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33601, м.Рівне, вул.Яворницького, 59, у залі судових засідань №4 (ВКЗ). Запропоновано учасникам провадження у строк до 27.05.2025 подати до Північно-західного апеляційного господарського суду письмовий відзив на апеляційну скаргу в порядку передбаченому ст.263 ГПК України.

15.05.25 від третьої особи на стороні позивача арбітражного керуючого Приходько Д.В. до суду апеляційної інстанції через підсистему "Електронний Суд" надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку.

19.05.25 ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду клопотання арбітражного керуючого Приходька Д.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку задоволено.

21.05.25 від ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" до суду апеляційної інстанції через підсистему "Електронний Суд" надійшов відзив на апеляційну скаргу. Із підстав висвітлених у апеляційній скарзі відповідач просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а оскаржувані судові рішення залишити без змін.

29.05.25 від ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" до суду апеляційної інстанції через підсистему "Електронний Суд" надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку.

02.06.25 ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду клопотання ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку задоволено.

30.05.25 через підсистему "Електронний Суд" від ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" до суду апеляційної інстанції надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи на іншу дату.

02.06.25 через підсистему "Електронний Суд" від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції надійшли заперечення щодо клопотання відповідача про відкладення (перенесення) розгляду справи на іншу дату.

Розпорядженням керівника апарату суду від 02.06.2025, у зв`язку з перебуванням у відпустці судді - члена колегії Коломис В.В., з метою недопущення порушення процесуальних строків та відповідно до статті 32 Господарського процесуального кодексу України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, п. 8.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу Північно-західного апеляційного господарського суду, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №902/1014/23(902/1319/24).

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи №902/1014/23(902/1319/24) у складі: головуючий суддя Саврій В.А., суддя Грязнов В.В., суддя Крейбух О.Г.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 02.06.25 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23(902/1319/24) колегією суддів у складі головуючий суддя Саврій В.А., суддя Грязнов В.В., суддя Крейбух О.Г.

02.06.25 у судове засідання в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів з`явились представник апелянта Тарасов С.О., а також арбітражний керуючий Приходько Д.В.. Представник апелянта Тарасов С.О. у судовому засіданні зауважив на наявності підстав для самовідводу суддів Саврія В.А. та Грязнова В.В.

Після оголошення перерви колегією суддів апеляційної інстанції ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 02.06.2025 задоволено заяви головуючого судді Саврія В.А. та судді Грязнова В.В. про самовідвід у справі №902/1014/23(902/1319/24). Відведено головуючого суддю Саврія В.А. та суддю Грязнова В.В. від участі у справі №902/1014/23(902/1319/24). Матеріали справи №902/1014/23(902/1319/24) передано на повторний автоматизований розподіл відповідно до статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено колегію суддів для розгляду справи №902/1014/23(902/1319/24) у складі: головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Крейбух О.Г., суддя Тимошенко О.М.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.25 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 та на рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23(902/1319/24) (із запереченнями на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 14.02.2025, протокольну ухвалу Господарського суду Вінницької області від 04.03.2025, ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18.03.2025) у справі №902/1014/23(902/1319/24) колегією суддів у складі: головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Крейбух О.Г., суддя Тимошенко О.М.. Розгляд апеляційної скарги призначено на 01.07.2025 р. об 14:30 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33601, м. Рівне, вул. Яворницького, 59, у залі судових засідань №1. Роз`яснено учасникам справи право участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України.

10.06.25 від ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" та ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції надійшли заяви про проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів.

16.06.25 ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду клопотання представника ОСОБА_1 - Тарасова С.О. та представника ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет"- Семенюк В.В. про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі № 902/1014/23(902/1319/24) задоволено.

01.07.25 через підсистему "Електронний Суд " від ТОВ "Завод готових сніданків "АЕРО-ЗЕТ" до суду апеляційної інстанції надійшли додаткові пояснення по справі.

01.07.25 у судове засідання в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів з`явився представник ОСОБА_1 (адвокат Тарасов С.О.), а також представник ТОВ Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (адвокат Семенюк В.В.). Представники сторін надали свої пояснення з приводу апеляційної скарги та оскаржуваних судових рішень.

У судове засідання третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, керуючий реструктуризацією арбітражний керуючий Приходько Д.В. не з`явився, про час та дату судового засідання належним чином повідомлений.

Заслухавши пояснення представників сторін, суд апеляційної інстанції ухвалою від 01.07.25 відклав розгляд апеляційної скарги на 11.07.2025 р. об 11:00 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33601, м. Рівне, вул. Яворницького, 59, у залі судових засідань №1.

11.07.2025 у судове засідання в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів з`явився представник ОСОБА_1 (адвокат Тарасов С.О.), а також представник ТОВ Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (адвокат Семенюк В.В.). Представники сторін надали свої пояснення з приводу апеляційної скарги та оскаржуваних судових рішень та виступили у судових дебатах.

У судове засідання третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, керуючий реструктуризацією арбітражний керуючий Приходько Д.В. не з`явився, про час та дату судового засідання належним чином повідомлений.

Абзацом 2 ч. 1 статті 219 ГПК України встановлено, що у виняткових випадках залежно від складності справи суд може відкласти ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення.

Перейшовши до стадії ухвалення судового рішення, враховуючи винятковість випадку у зв`язку із складністю справи, ухвалою Північно-західного апеляційного господарського від 11.07.25 відкладено ухвалення та проголошення судового рішення у справі № 902/1014/23 (902/1319/24) на 15.07.25 об 14:15 год.

15.07.25 у судове засідання в режимі відеоконфернецзв`язку з`явився представник відповідача Семенюк В.В..

15.07.25 судом апеляційної інстанції проголошено скорочений текст постанови Північно-західного апеляційного господарського суду у справі № 902/1014/23(902/1319/24).

Згідно з частиною 2 статті 254 ГПК України ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

У постановах Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №918/361/18, від 26.02.2019 у справі №910/12099/17, від 11.09.2018 у справі №916/1461/16, від 24.02.2020 у справі №905/639/19 зазначено, що визначений ч.1 ст.255 ГПК України перелік ухвал, які підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, є вичерпним.

Оскаржені апелянтом ухвали не входять до переліку ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції, встановленого частиною 1 статті 255 ГПК України. Відтак, такі ухвали не можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

При цьому, Верховний Суд зазначив, що системне тлумачення ст.255 ГПК України свідчить про те, що законодавець свідомо виокремив випадки, в яких може бути оскаржена або конкретна процесуальна дія, або така конкретна дія і відмова в її вчиненні.

Згідно ч.3 ст.255 ГПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Зазначені процесуально-процедурні обмеження права на апеляційне оскарження ухвал місцевого господарського суду окремо від остаточного рішення суду встановлено з метою ефективного здійснення правосуддя і не зменшують для сторін можливості доступу до суду апеляційної інстанції та не ускладнюють їм цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, оскільки сторони не позбавляються права на апеляційне оскарження таких проміжних ухвал місцевого господарського суду взагалі, їх право лише відтерміновується до винесення остаточного рішення у справі.

Те, що скаржник визначив вказані вище ухвали як окремий предмет оскарження поряд із рішенням суду першої інстанції, є лише формальним порушенням приписів ч.3 ст.255 ГПК, яка передбачає, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. Ця норма означає, що доводи щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права при винесенні ухвали включаються в текст апеляційної скарги, а сама ухвала не зазначається в апеляційній скарзі окремо (як оскаржуване рішення), щодо неї скаржник не формулює окремих вимог (зокрема, не просить її скасувати), за її оскарження не сплачується судовий збір, а строк на її оскарження збігається зі строком на оскарження рішення суду першої інстанції. Таким чином, суд апеляційної інстанції має розглянути такі доводи скаржника щодо незаконності постановлених ухвал саме як один із доводів апеляційної скарги на рішення. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 14.06.2024 у справі №204/9551/18, від 10.07.2023 у cправі №910/13020/22.

Згідно з ст.ст. 269,270 ГПК України апеляційна інстанція переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Під час дослідження матеріалів справи колегією суддів апеляційної інстанції встановлено наступне.

Cудом апеляційної інстанції встановлено, що позовні вимоги мотивовано тим, що із власності ОСОБА_1 незаконно вибуло майно, яке належало йому на праві приватної власності, а саме земельна ділянка з кадастровим номером :03:006:0032, нежитлові приміщення № 19 та № 20 та квартири АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 по АДРЕСА_31, Бучанський (Києво-Святошинський) район, Київська область.

З матеріалі справи вбачається, що стосовно позивача існує низка виконавчих проваджень, які постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Валявського О.А. об`єднано у зведене виконавче провадження № 70985340, зокрема:

- ВП № НОМЕР_3 щодо виконання виконавчого листа № 145/156/22 від 14.12.2022 виданого Тиврівським районним судом Вінницької області про стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів в розмірі 472 848,00 грн. та судових витрат, пов`язаних зі сплатою судових зборів, у розмірі 5224,68 грн. на користь ОСОБА_2 ;

- ВП № НОМЕР_4 щодо виконання виконавчого листа № 145/156/22 від 14.12.2022 виданого Тиврівським районним судом Вінницької області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 три проценти річних за боргом за період з 01.02.2022 по 19.07.2022 у розмірі 5 632,00 гривні та інфляційні витрати за боргом за період з 01.02.2022 по 19.07.2022 в сумі 62 873,60 грн.;

- ВП № НОМЕР_5 щодо виконання виконавчого листа № 145/201/22 від 15.05.2023 виданого Тиврівським районним судом Вінницької області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 боргу за попереднім договором на суму 375674,00 грн., моральну шкоду в сумі 5 000,00 грн. та судовий збір в сумі 3 806,74 грн.

- ВП № НОМЕР_6 щодо виконання виконавчого листа № 145/864/22 від 28.12.2022 виданого Тиврівським районним судом Вінницької області про стягнення з ОСОБА_1 боргу за попереднім договором в сумі 467 017,59 грн., що на день подання позовної заяви в еквіваленті до курсу валют НБУ становить 12 771 дол. США та судовий збір в сумі 4 670,18 грн.

- ВП № НОМЕР_7 щодо виконання виконавчого листа № 145/751/22 від 18.01.2023 виданого Тиврівським районним судом Вінницької області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 боргу за попереднім договором в сумі 409 600,00 грн.; три проценти річних в сумі 10 200,00 грн., інфляційні витрати в сумі 68 195,00 грн., моральну шкоду в сумі 10 000,00 грн. та судовий збір в сумі 3 798,28 грн.

- ВП № НОМЕР_8 щодо виконання виконавчого листа № 145/751/22 від 18.01.2023 виданого Тиврівським районним судом Вінницької області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 три проценти річних за боргом за період з 01 липня 2022 по 31 жовтня 2022 у розмірі 4 096,00 грн. та інфляційні витрати за боргом за період з 01 липня 2022 по 31 жовтня 2022 у розмірі 25 395,20 грн.

Згідно ч. 5, ч. 6 ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження" у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем. Стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України "Про виконавче провадження" звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна, об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику.

09.03.2023 приватний виконавець виконавчого округу Київської області Валявський О.А. здійснив запит до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, згідно якого ОСОБА_1 є власником нежитлових приміщень №№ 19, 20, квартир АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_2 , а також земельної ділянки площею 0.101 за кадастровим номером :03:006:0032.

24.03.2023 приватний виконавець виконавчого округу Київської області Валявський О.А. постановою у виконавчому провадженні № НОМЕР_7 здійснив опис та арешт майна (коштів) боржника, а саме: земельна ділянка, площею 0,101 га, кадастровий номер 200:03:006:0032, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_20 , на якій знаходиться об`єкт незавершеного будівництва, чотириповерхова будівля (багатоквартирний будинок який повинен складатися з 10 поверхів), перекриття залізобетон, стіни газоблок, другий та третій поверх мають пластикові рами (без скла), підведення комунікацій - невідомо.

На першому поверсі:

Група нежитлових приміщень № 19, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 які складаються: 1) основна - 54,6 кв. м.; 2) підсобне - 15.5 кв.м.; 3) основна - 56,4 кв.м. ; 4) санвузол - 13,5 кв.м.; 5) основна - 24,0 кв.м.; 6) основна - 52,7 кв.м.; 7) основна - 20,5 кв.м. Всього - 237,2 кв.м, основна - 208,2 кв.м., допоміжна - 29,0 кв.м.

Група нежитлових приміщень № 20, Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 які складаються: 1) основна - 29,1 кв. м.; 2) санвузол - 8,9 кв.м.; 3) основна - 45.7 кв.м., Всього - 83,7 кв.м, основна - 74,8 кв.м., допоміжна - 8,9 кв.м.

На другому поверсі:

Квартира № 1, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 яка складається: 1) тамбур - 3,5 кв.м., 2) санвузол - 3,3 кв.м., 3) кухня - 7.8 кв.м.. 4) Житлова кімната - 11,5 кв.м., 5) Житлова кімната - 9,2 кв. м., 6) коридор - 5,4 кв.м.,7) санвузол - 3,3 кв. м., 8) Житлова кімната - 10,6 кв.м., 9) житлова кімната - 7,4 кв. м., 10) Коридор - 5,7 кв.м., 11) санвузол - 3,3 кв.м, 12) Житлова кімната - 10,2 кв.м., 13) Житлова кімната - 9,8 кв.м. 14) коридор - 5,8 кв.м., 15) житлова кімната - 8,4 кв.м., 16) санвузол - 3,0 кв.м., 17) коридор - 3,8 кв. м., 18) коридор - 6,6 кв. м., 19) житлова кімната - 7,0 кв. м., 20) житлова кімната - 5,9 кв.м., 21) коридор - 5,1 кв.м., 22) коридор - 3,6 кв.м., 23) санвузол - 2,8 кв.м., 24) житлова кімната - 1 1,6 кв. м., 25) житлова кімната - 8,2 кв.м., 26) коридор - 5,7 кв.м., 27) санвузол - 3,3 кв.м.. 28) житлова кімната - 9,9 кв.м., 29) житлова кімната - 12.8 кв.м., ЗО) коридор - 4,1 кв.м., 31) санвузол - 3,3 кв.м., 32) балкон - 0,8 кв.м., 33) балкон - 0,8 кв.м., 34) балкон - 1,0 кв.м., 35) балкон - 0,8 кв.м., 36) балкон - 1,0 кв.м. ВСЬОГО 206,3 кв.м., Житлова площа - 122,5 кв.м., допоміжна - 79,4 кв.м.. площа літніх приміщень - 4,4 кв.м.

Квартира № 2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224 яка складається: I) кухня-гостьова - 15,8 кв.м., 2) санвузол - 3,4 кв.м., 3) житлова кімната - 9,1 кв.м., 4) житлова кімната - 7,7 кв.м., 5) коридор - 6,0 кв. м., 6) житлова кімната - 11,5 кв.м.,7) коридор - 3,7 кв. м.. 8) коридор - 3,1 кв.м., 9) коридор - 4,4 кв. м., 10) житлова кімната - 18,5 кв. м., 11) житлова кімната - 16,7 кв.м, 12) коридор - 2,5 кв.м., 13) санвузол - 2,9 кв.м, 14) житлова кімната - 1 1.0 кв.м.. 15) коридор - 3,8 кв.м., 16) житлова кімната - 10,1 кв.м., 17) санвузол 3,0 кв. м., 18) балкон - 0,8 кв.м., 19) балкон - 0,8 кв.м. ВСЬОГО 134,8 кв.м.. Житлова площа - 84,6 кв.м., допоміжна - 48,6 кв.м., площа літніх приміщень -1.6 кв.м.

На третьому поверсі:

Квартира № 3, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224, яка складається: 1) тамбур - 3,5 кв.м., 2) санвузол - 3,3 кв.м., 3) кухня - 7.8 кв.м.. 4) житлова кімната - 1 1,5 кв.м., 5) житлова кімната-9,2 кв. м., 6) коридор- 5,4 кв.м.,7) санвузол - 3,3 кв. м., 8) житлова кімната - 10,6 кв.м., 9) житлова кімната - 7,4 кв. м., 10) коридор - 5,7 кв. м., 11) санвузол - 3,3 кв.м, 12) житлова кімната - 10,2 кв.м., 13) житлова кімната - 9,8 кв.м, 14) коридор - 5.8 кв.м., 15) житлова кімната - 8,4 кв.м., 16) санвузол - 3,0 кв.м., 17) коридор - 3,8 кв м., 18) коридор - 6,6 кв. м., 19) житлова кімната - 7,0 кв. м., 20) житлова кімната - 5,9 кв.м., 21) коридор - 5,1 кв.м., 22) коридор - 3,6 кв.м., 23) санвузол - 2,8 кв.м., 24) житлова кімната - 11.6 кв. м., 25) житлова кімната - 8,2 кв.м., 26) коридор - 5,7 кв.м., 27) санвузол - 3,3 кв.м.. 28) житлова кімната - 9,9 кв.м., 29) житлова кімната - 12,8 кв.м., 30) коридор - 4,1 кв.м., ЗІ) санвузол - 3.3 кв.м., 32) балкон - 0,8 кв.м., 33) балкон - 0,8 кв.м., 34) балкон - 1,0 кв.м., 35) балкон - 0,8 кв.м., 36) балкон - 1,0 кв.м. ВСЬОГО 206,3 кв.м.. Житлова площа - 122,5 кв.м., допоміжна - 79,4 кв.м., площа літніх приміщень - 4.4 кв.м.

Квартира АДРЕСА_5 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224, яка складається: 1) кухня-гостьова - 15,8 кв.м., 2) санвузол - 3,4 кв.м., 3) житлова кімната - 9,1 кв.м., 4) житлова кімната - 7,7 кв.м., 5) коридор - 6,0 кв. м.. 6) житлова кімната - І 1,5 кв.м..7) коридор - 3,7 кв. м., 8) коридор - 3,1 кв.м., 9) коридор - 4,4 кв. м.. 10) житлова кімната - 18,5 кв. м., 11) житлова кімната - 16,7 кв.м, 12) коридор - 2.5 кв.м., 13) санвузол - 2.9 кв.м, 14) житлова кімната - 1 1,0 кв.м., 15) коридор - 3.8 кв.м., 16) житлова кімната - 10,1 кв.м., 17) санвузол - 3,0 кв. м.. 18) балкон - 0.8 кв.м., 19) балкон - 0,8 кв.м.. ВСЬОГО 134,8 кв.м., Житлова площа - 84,6 кв.м., допоміжна - 48,6 кв.м., площа літніх приміщень - 1,6 кв.м.

На четвертому поверсі:

Квартира № 5, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224. яка складається: 1) тамбур - 3,5 кв.м., 2) санвузол - 3,3 кв.м., 3) кухня - 7,8 кв.м., 4) житлова кімната - 11.5 кв.м.. 5) житлова кімната - 9,2 кв. м., 6) коридор - 5,4 кв.м.,7) санвузол - 3,3 кв. м., 8) житлова кімната - 10,6 кв.м., 9) житлова кімната - 7,4 кв. м., 10) коридор - 5,7 кв. м., 11) санвузол - 3.3 кв.м. 12) житлова кімната - 10,2 кв.м., 13) житлова кімната - 9.8 кв.м, 14) коридор - 5,8 кв.м., 15) житлова кімната - 8,4 кв.м., 16) санвузол - 3,0 кв.м., 17) коридор - 3,8 кв. м., 1 8) коридор - 6,6 кв. м., 19) житлова кімната - 7,0 кв. м,, 20) житлова кімната - 5,9 кв.м., 21) коридор - 5,1 кв.м., 22) коридор - 3,6 кв.м., 23) санвузол - 2,8 кв.м., 24) житлова кімната - і 1,6 кв. м., 25) житлова кімната - 8.2 кв.м., 26) коридор - 5,7 кв.м., 27) санвузол - 3,3 кв.м., 28) житлова кімната - 9,9 кв.м., 29) житлова кімната - 12,8 кв.м., 30) коридор - 4,1 кв.м., ЗІ) санвузол - 3,3 кв.м., 32) балкон - 0,8 кв.м., 33) балкон - 0,8 кв.м., 34) балкон - 1,0 кв.м., 35) балкон - 0,8 кв.м., 36) балкон - 1.0 кв.м. ВСЬОГО 206,3 кв.м., Житлова площа - 122,5 кв.м.. допоміжна - 79,4 кв.м., площа літніх приміщень - 4,4 кв.м.

Квартира № 6, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224, яка складається: 1) кухня-гостьова - 15,8 кв.м., 2) санвузол - 3,4 кв.м., 3) житлова кімната - 9,1 кв.м., 4) житлова кімната - 7,7 кв.м., 5) коридор - 6,0 кв. м., 6) житлова кімната - 11,5 кв.м.,7) коридор - 3.7 кв. м.. 8) коридор - 3,1 кв.м., 9) коридор - 4,4 кв. м., 10) житлова кімната - 18.5 кв. м., 11) житлова кімната - 16,7 кв.м, 12) коридор - 2,5 кв.м., 13) санвузол - 2,9 кв.м, 14) житлова кімната 11,0 кв.м., 15) коридор - 3,8 кв.м., 16) житлова кімната - 10,1 кв.м., 17) санвузол - 3,0 кв. м., 18) балкон - 0,8 кв.м., 19) балкон - 0,8 кв.м. ВСЬОГО 134,8 кв.м., Житлова площа - 84,6 кв.м., допоміжна - 48,6 кв м., площа літніх приміщень -1,6 кв.м.

Позивач стверджує, що приватний виконавець при здійсненні опису майна зазначив, що боржнику належить об`єкт незавершеного будівництва, що складається з групи нежитлових приміщень №№ 19-20 та квартир №№ 1-6, а не індивідуально визначене майно, яке має зареєстровані реєстраційні номери. До того ж в описі майна не відображені квартири №№ 7-18.

Згідно з положеннями ст. 61 ЗУ "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Відповідно до положень ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" спірне нерухоме майно було предметом продажу на прилюдних торгах з продажу арештованого майна, проведених за ініціативною приватного виконавця Валявського О.А.

Ч. 2 та ч. 3 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що порядок проведення електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

У подальшому вказане майно було виставлено на реалізацію шляхом проведення прилюдних торгів.

Згідно з протоколом проведення електронного аукціону (торгів) № 589619 від 16.06.2023 перші торги з реалізації лоту 528494 - об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку), загальною площею 1 344,2 кв.м. та земельна ділянка, площею 0,101 га, К/Н :03:006:0032, за адресою Київська обл, Бучанський рн., с. Софіївська Борщагівка, вул. Дорошенка, 23, зі стартовою ціною 4 814 924,18 грн. не відбулися.

Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості виставляються на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому ст. 57 цього Закону, у зв`язку з чим лот було уцінено та виставлено на другі торги.

Згідно з протоколом проведення електронного аукціону (торгів) № 591368 від 19.07.2023 другі торги з реалізації лоту 530221 - об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку), загальною площею 1 344,2 кв.м. та земельна ділянка, площею 0,101 га, К/Н :03:006:0032, за адресою Київська обл, Бучанський рн., с. Софіївська Борщагівка, вул. Дорошенка, 23, зі стартовою ціною 4 092 685,55 грн. не відбулися.

У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється на третій електронний аукціон за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому ст. 57 цього Закону (абз. 2 ч. 5 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження"), у зв`язку з чим лот було уцінено та виставлено на треті торги.

Згідно з протоколом проведення електронного аукціону (торгів) № 593609 сформованим 21.08.2023, торги з реалізації земельної ділянки із кадастровим номером :03:006:0032, що розташована за адресою: Київська обл., Бучанський (Києво-Святошинський) р-н, с. Софіївська Борщагівка, вул. Дорошенка, буд. 23, а також об`єкта незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку), загальною площею 1 344,3 кв.м відбулись 21.08.2023.

Переможцем аукціону стало ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" із ціновою пропозицією в розмірі 3 370 446,93 грн.

22.08.2023 ОСОБА_1 звернувся з заявою до ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" з проханням не здійснювати оплату за майно і утриматись від підписання договору купівлі-продажу придбаного 21.08.2023 на аукціоні майна у виконавчому провадженні №70982148. Не вчиняти жодних дій з його майном, у тому числі із земельною ділянкою кадастровий номер :03:006:0032 (том 1, а.с. 63).

Заява мотивована тим, що 18.08.2023 року ухвалою Вінницького апеляційного суду у цивільній справі № 145/751/22 поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Тиврійського районного суду Вінницької області від 15.11.2022, відкрито апеляційне провадження у справі та зупинено дію рішення Тиврійського районного суду Вінницької області від 15.11.2022 у справі № 145/751/22.

Також в матеріалах справи наявні докази надсилання даної заяви ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" з описом вкладення (том 1, а.с. 64).

21.09.2023 складено акт № 70985340, який підписано одноособово приватним виконавцем виконавчого округу Київської області О.А. Валявським. Зі змісту вказаного акта вбачається, що наявні підстави для подальшого оформлення переможцем торгів ТОВ "ЗГС "Аеро-Зет" права власності на реалізоване майно, а саме на земельну ділянку площею 0,101 га кадастровий номер :03:006:0032, об`єкт незавершеного будівництва, а саме група нежитлових приміщень № 19 та № 20, квартири АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 (т. 1, а.с. 65).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, за наслідком придбання майна на аукціоні ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" зареєструвало право власності на: земельну ділянку із кадастровим номером :01068:0032, реєстраційний номер майна 2; групу нежитлових приміщень № 19, що розташовано по вулиці Дорошенка, 23 с. Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район, Київська область, реєстраційний номер майна 224, групу нежитлових приміщень № 20, що розташовано по вулиці Дорошенка, 23 с Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район. Київська область, реєстраційний номер майна 224, квартиру № 1 по вулиці Дорошенка, 23 с. Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район. Київська область, реєстраційний номер майна 224; квартиру № 2 по вулиці Дорошенка, 23 с. Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район. Київська область, реєстраційний помер майна 224, квартиру АДРЕСА_21 , реєстраційний номер майна 224, квартиру № 4 по вулиці Дорошенка, 23 с. Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район, Київська область, реєстраційний номер майна 224; квартиру № 5 по вулиці Дорошенка, 23 с Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район, Київська область, реєстраційний номер майна 224; квартиру № 6 но вулиці Дорошенка, 23 с Софіївська Борщагівка, Бучанський (Києво - Святошинський) район, Київська область, реєстраційний номер майна 224, що підтверджується свідоцтвом від 28.09.2023 № 622 (том 1, а.с. 79-83).

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у задоволенні позову відмовлено. Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні зазначив, що оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що відповідач є добросовісним набувачем майна, а тому позов задоволенню не підлягає. Місцевий господарський суд також врахував правову позицію Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 910/73/17 у якій зазначено, що при оцінці добросовісності/недобросовісності набувача майна слід враховувати, що прилюдні торги у межах здійснення виконавчого провадження мають виступати найбезпечнішим способом набуття майна, публічна процедура реалізації якого гарантує невідворотність результатів торгів та "юридичне очищення" майна, придбаного у такий спосіб.

Не погоджуючись із оскаржуваним судовим рішенням через підсистему "Електронний Суд" від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції надійшла апеляційна скарга. У подальшому від апелянта надійшли доповнення до апеляційної скарги. Із підстав висвітлених у апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 (повний текст - 24.04.2025) у справі №902/1014/23(902/1319/24). Також разом із апеляційною скаргою від ОСОБА_1 надійшли заперечення на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 14.02.2025, протокольну ухвалу Господарського суду Вінницької області від 04.03.2025, ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18.03.2025 та ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025.

Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Частиною 2 статті 4 ГПК України визначено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього Кодексу.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Відповідно до ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо: воно було продане або передане у власність у порядку, встановленому для виконання судових рішень; воно було продане такому набувачеві на електронному аукціоні у порядку, встановленому для приватизації державного та комунального майна.

Щодо незгоди ОСОБА_1. із протокольною ухвалою Господарського суду Вінницької області від 14.02.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24), протокольною ухвало Господарського суду Вінницької області від 04.03.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24), п. 11 ухвали Господарського суду Вінницької області від 18.03.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24), суд апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Так, згідно ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

При цьому згідно п. 10 ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є розумність строків розгляду справи судом.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі, крім випадку, передбаченого частиною другою цієї статті.

Як убачається з матеріалів справи ухвалою Господарського суду Вінницької області від 17.12.2024 відкрито провадження у справі № 902/1014/23 (902/1319/24), а рішення Господарського суду Вінницької області у даній справі ухвалено 14.04.2025. Тобто з порушення вимог ч. 1 ст. 248 ГПК України, про що й зазначає апелянт.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 129 Конституції України однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.

У постанові Верховного Суду від 25.03.2025 у справі № 907/665/18 зазначено наступне:

"Згідно частини першої статті 311 Господарського процесуального кодексу України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 311 Господарського процесуального кодексу України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.

Згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (рішення ЄСПЛ у справі "Волчлі проти Франції", "ТОВ "Фріда" проти України").

Аналіз наведеного свідчить про те, що не може бути скасовано правильне по суті і законне судове рішення з мотивів порушення судом норм процесуального права, якщо це не призвело і не могло призвести до неправильного вирішення справи.

Скасування судового рішення лише з підстав встановлення факту процесуального порушення, яке жодним чином не вплинуло та не могло вплинути на законність і обґрунтованість судового рішення є нічим іншим ніж проявом правового пуризму.

Відтак, саме по собі порушення строку розгляду справи судом першої інстанції не може бути підставою для скасування законних та обґрунтованих рішень".

Також у постанові Верховного Суду від 19.06.25 у справі № 204/9551/18 зазначено наступне:

"Аргументи касаційної скарги про порушення Центральним апеляційним господарським судом строку розгляду справи, як підстави для скасування оскаржуваних судових рішень, неприсвоєння справі провадження, участі у судовому засіданні секретаря, закріпленого саме за головуючим суддею, а не будь-якого секретаря суддів з колегії, що розглядає справу, колегія суддів відхиляє з таких мотивів.

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права і не може встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частини перша, друга статті 300 ГПК України).

Утім, порушення строків розгляду справи, неприсвоєння їй номера провадження, участі у судовому процесі секретаря, лише закріпленого за головуючим суддею, не є підставою для повного або часткового скасування рішень і передачі справи повністю або частково на новий розгляд або для продовження розгляду, ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення чи закриття провадження у справі".

Колегія суддів апеляційної інстанції враховує, що предметом спору є простий майновий спір про витребування земельної ділянки, нежитлових приміщень, квартир, також суд апеляційної інстанції враховує значний обсяг доказів, які наявні в матеріалах справи. Таким чином суд апеляційної інстанції вважає, що вихід судом першої інстанції за межі 60 денного строку розгляду справи не може бути підставою для скасування судового рішення, якщо це не призвело і не могло призвести до неправильного вирішення справи, адже як убачається з матеріалів справи оголошення перерв та відкладення розгляду справи пов`язані безпосередньо з рухом справи, де учасники спору активно вчиняли процесуальні дії, а суд першої інстанції був зобов`язаний надати їм таку можливість задля повного, всебічного та неупередженого розгляду справи.

Відтак суд апеляційної інстанції не погоджується з доводами апелянта, що розгляд справи у період з 17.12.2024 по 14.04.2025 є причиною ухвалення неправильного судового рішення, а тому відмовляє апелянту в зазначеній частині та вважає заперечення ОСОБА_1. безпідставними та не обґрунтованими.

Щодо незгоди ОСОБА_1. із ухвалою Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24), колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 у справі № 902/1014/23(902/1319/24) клопотання ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" задоволено частково, поновлено ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" строк на подання відзиву на позовну заяву. Відзив ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" на позовну заяву з додатками долучено до матеріалів справи.

Апелянт не погоджується з ухвалою Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24) в частині поновлення ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" строку на подання відзиву на позовну заяву.

Як убачається з матеріалів справи ухвалою Господарського суду Вінницької області від 17.12.2024 відкрито провадження у справі №902/1014/23 (902/1319/24). Також п. 6 ухвали зазначено наступне: "Зобов`язати відповідача, відповідно до ст. ст. 165, 251 ГПК України надіслати(надати) до суду відзив на позовну заяву (одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, а відповідні докази надати суду) - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали".

Згідно матеріалів електронної справи № 902/1014/23(902/1319/24) убачається, що ухвалу Господарського суду Вінницької області від 17.12.2024 отримано відповідачем 18.12.2024. Отже, останнім днем подання відзиву на позовну заяву є 02.01.2025.

29.01.2025 від ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" до місцевого господарського суду надійшов відзив на позовну заяву без клопотання про поновлення процесуального строку або ж доводів, які б у відзиві на позовну заяву висвітлили поважність причин пропуску строку на вчинення процесуальної дії.

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 04.02.25, згідно п. 5, залишено без розгляду відзив ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" від 29.01.2025 з доданими до нього письмовими доказами.

Так, у даній ухвалі місцевий господарський суд зазначив наступне:

"Дослідивши відзив на позовну заяву № б/н від 29.01.2024 (вх. номер канц. суду 01-34/963/25 від 30.01.2025), судом враховано таке.

Відповідно до ч. 1, ч. 8 ст. 165 ГПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 251 ГПК України, відзив по справі, яка розглядається в спрощеному позовному провадженні, подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Ч. 1 та 2 ст. 114 ГПК України встановлено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Ухвалою суду від 17.12.2024 відкрито провадження у справі № 902/1014/23(902/1319/24), визначено, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, відповідачу встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Вказана ухвала була направлена відповідачу до електронного кабінету в системі "ЄСІТС" та отримана останніми 18.12.2024, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Таким чином, встановлений 15-ти денний строк на подання відзиву сплив 02.01.2025.

Проте, відзив на позовну заяву подано до канцелярії суду 30.01.2025, тобто з порушенням встановленого судом строку, без клопотання про поновлення відповідного пропущеного строку...

Отже, відзив відповідачем подано до суду з пропуском встановленого строку процесуального строку, без клопотання про поновлення, у зв`язку з чим, суд залишає відзив, а також додані до нього докази, без розгляду".

20.03.25 від ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" до місцевого господарського суду повторно надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві на позовну заяву відповідач просив поновити пропущений процесуальний строк на подання відзиву, адже, як зазначає відповідач, наявна нерівність процесуальних можливостей сторін, порушено принцип змагальності сторін, а також наявні нові обставини, котрі виникли після долучення експертного висновка позивачем.

Так, відповідач зазначає, що існують поважні причини пропуску строку, а саме відповідач не мав можливості вчасно підготувати повний комплект доказів оскільки потребував часу для отримання рецензії на експертний висновок, мав необхідність зібрати інформацію від третіх осіб (приватного виконавця, експерта), потребував часу для аналізу висновку експерта № Т858/01-2025 від 09.01.2025, долученого до матеріалів справи.

09.04.25 ухвалою Господарського суду Вінницької області від 09.04.25 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24) поновлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

У оскаржуваній ухвалі місцевий господарський суд мотивував поновлення процесуального строку відповідачу для подання відзиву на позовну заяву наступним чином:

"Клопотання відповідача в частині поновлення строку на подання відзиву мотивовано тим, що відповідач не мав можливості вчасно підготувати повний комплект доказів, оскільки: потребував часу для отримання рецензії на експертний висновок; мав необхідність зібрати інформацію від третіх осіб (приватного виконавця, експерта); потребував часу для аналізу висновку експерта № Т858/01-2025 від 09.01.2025, долученого до матеріалів справи пізніше.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи доводи відповідача, наведені в обґрунтування заяви про поновлення строку для подання відзиву, приймаючи до уваги необхідність забезпечення принципу змагальності для реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи, суд вбачає підстави для визнання поважними причин пропуску строку на подачу відзиву та вважає за необхідне поновити його, а поданий відзив з додатками - долучити до матеріалів справи".

Відповідно до ч. 1 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу, що в ухвалі Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 у даній справі суд першої інстанції не надав обґрунтованих мотивів поновлення процесуального строку скаржнику. Саме по собі покликання на приписи ч. 1 ст. 119 ГПК України не може вважатися обґрунтованими мотивами визнання поважними причин пропуску строку на подання відзиву на позовну заяву та як наслідок його поновлення. Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу, що суд першої інстанції не вказав який саме довід скаржника він вважає поважним та обґрунтованим, та який доказ є цьому підтвердженням. Суд лише зазначив про їх наявність під час подання відзиву на позовну заяву.

У той же час безпідставне поновлення процесуального строку з метою забезпечення принципу змагальності сторін не відповідає правовій меті ч. 1 ст. 13 ГПК України, згідно якої судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Так, відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як встановлено судом першої і апеляційної інстанцій відповідач не подав вчасно відзив на позовну заяву, адже він був зобов`язаний подати його до 02.01.2025.

Відповідно до ч. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справ.

Згідно з ч. 2 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, подання відзиву на позовну заяву здійснюється в строк не менше 15 днів та не більше строку визначеного судом, а відтак у відповідача було наявне право на подання заяви про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву. Адже встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом.

У той же час матеріали справи не містять доказів того, що ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" подавало клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву, хоча останній не був позбавлений вчинити зазначену процесуальну дію. До того ж суд апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що ОСОБА_1. подав клопотання про долучення до матеріалів справи висновку експерта № Т858/01-2025 від 09.01.2025 за результатами проведення оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи вже 10.01.2025, тобто після спливу строку на подання відзиву ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" - 02.01.2025, а отже зазначені події не містять між собою причинно-наслідкового зв`язку та не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку на подання відзиву на позовну заяву.

У такому випадку суд апеляційної інстанції вважає, що відповідач не був позбавлений процесуальної можливості подати відзив на позовну заяву у межах визначеного судом першої інстанції строку або ж подати заяву про продовження строку на подання відзиву (зокрема з метою зібрання інформації від третіх осіб, а саме приватного виконавця, експерта, про що зазначає відповідач).

Додатково суд апеляційної інстанції звертає увагу на приписи ст. 161 ГПК України, котра визначає види та зміст заяв по суті справи. Так, згідно вищезазначеної статті при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

Отже, навіть після подання відзиву на позовну заяву відповідач мав можливість реалізувати свої процесуальні права після того як ознайомився з висновком експерта, який було надано позивачем та, зокрема, подати додаткові пояснення або ж заперечення.

Таким чином суд апеляційної інстанції вважає, що місцевий господарський суд помилково виснував, що доводи відповідача щодо поважності причин пропуску строку на подання відзиву є обґрунтованими.

Із огляду на вищезазначене колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з доводами апелянта щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм процесуального права та неправильного надання оцінки поважності причин пропуску відповідачем строку на подання відзиву на позовну заяву, що є підставою для скасування ухвали Господарського суду Вінницької області від 09.04.2024 в частині поновлення ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" строку для подання відзиву на позовну заяву та ухвалення нового судового рішення в скасованій частині, яким слід відмовити ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" у задоволенні клопотання від 20.03.2025 про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву з доданими до нього документами.

Щодо незгоди ОСОБА_1 із рішенням Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі №902/1014/23(902/1319/24), колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Як убачається з матеріалів справи позивач просить витребувати з володіння відповідача об`єкти нерухомого майна у зв`язку з тим, що останній є недобросовісним набувачем такого майна.

Добросовісність (bona fides) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Тобто цивільний оборот ґрунтується на презумпції добросовісності та чесності учасників цивільних відносин, які вправі розраховувати саме на таку поведінку інших учасників, яка відповідатиме зазначеним критеріям і уявленням про честь та совість (подібний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11.11.2021 у справі № 910/8482/18 (910/4866/21), від 04.08.2021 у справі № 185/446/18, від 07.10.2020 у справі 450/2286/16-ц, від 03.08.2022 у справі № 910/5408/21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.07.2023 у справі №233/4365/18 вказала: "Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що придбання майна на публічних торгах не є запорукою добросовісності набувача. Тому питання про добросовісність чи недобросовісність покупця, який набув майно на торгах, слід оцінювати у кожному конкретному випадку окремо".

Так у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.07.2022 у справі №914/2618/16 висвітлено наступну правову позицію:

"Добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України). Обидві сторони правочину, починаючи зі стадії, яка передує його вчиненню, мають поводитися правомірно, зокрема, добросовісно (див. близькі за змістом висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі № 688/2908/16-ц (пункт 37), від 20 липня 2022 року у справі № 923/196/20(пункт 40)). Вирішуючи питання про витребування майна, важливо перевірити добросовісність, насамперед, набувача цього майна, у тому числі те, чи знав або міг знати такий набувач про недобросовісну поведінку продавця. Вказане має значення для застосування як критерію законності втручання держави у право набувача на мирне володіння майном, так і критерію пропорційності такого втручання легітимній меті останнього.

Якщо особа витребовує нерухоме майно, то для визначення добросовісності його набувача, крім приписів ЦК України, слід застосовувати припис пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відповідно до якого державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (див. близькі за змістом висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 (пункти 37), від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19(пункт 6.45)).

Отже, якщо нерухоме майно придбаває добросовісна особа, тобто така, яка не знала та не могла знати про існування обтяжень речових прав на це майно або про наявність на нього речових прав третіх осіб, вона може покладатися на відомості Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у цьому реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень і відсутності даних про те, що набувач майна знав або міг знати про існування таких прав чи обтяжень, цей набувач, добросовісно покладаючись на відомості зазначеного реєстру, набуває відповідне право на нерухоме майно, вільне від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень (див. близькі за змістом висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 (пункт 38), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункти 7.15, 7.16), від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19(пункт 6.46)).

Не може вважатися добросовісною особа, яка набула майно на прилюдних торгах, якщо вона знала чи могла знати про порушення порядку реалізації майна або знала чи могла знати про набуття нею майна всупереч закону (див. близькі за змістом висновки у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункт 61))".

Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу на імперативні приписи ст. 400 ЦК України, згідно яких недобросовісний володілець зобов`язаний негайно повернути майно особі, яка має на нього право власності або інше право відповідно до договору або закону, або яка є добросовісним володільцем цього майна. У разі невиконання недобросовісним володільцем цього обов`язку заінтересована особа має право пред`явити позов про витребування цього майна.

Рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого володіння є підставою для внесення запису про державну реєстрацію за позивачем (у спірних правовідносинах - за боржником) права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем (у спірних правовідносинах - за переможцем аукціону) до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (див., зокрема постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (пункти 98, 123), від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункти 115, 116), від 19 травня 2020 року у справі № 916/1608/18 (пункт 80), від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13(пункт 10.29), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункти 63, 74), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 146)) незалежно від того, чи таке витребування відбувається у порядку віндикації (статті 387-388 ЦК України), чи у порядку, визначеному для повернення майна від особи, яка набула його за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави (статті 1212-1215 ЦК України), чи у порядку примусового виконання обов`язку в натурі (пункт 5 частини другої статті 16 ЦК України).

Як убачається з матеріалів справи 09.03.2023 приватний виконавець виконавчого округу Київської області Валявський О.А. здійснив запит до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, згідно якого ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення № 19, 20, квартир АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_4 , 2, АДРЕСА_2 , а також земельної ділянки площею 0.101 за кадастровим номером :03:006:0032.

У подальшому згідно протоколу № 593609 від 21.08.2023 проведено електронний аукціон (торги) на майно: об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку), загальною площею 1344,2 кв.м. та земельна ділянка, площею 0.101 га, К/Н :03:006:0032, за адресою АДРЕСА_20 .

Так, згідно ч. 1 ст. 1; п. 1 ч. 1 ст. 4; ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 13 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація права власності на об`єкт незавершеного будівництва, обтяжень такого права проводиться у порядку, визначеному цим Законом, з урахуванням особливостей правового статусу такого об`єкта; державній реєстрації прав підлягають: право власності та право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на майбутній об`єкт нерухомості; у державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення, меліоративні мережі, складові частини меліоративної мережі. У Державному реєстрі прав також реєструються передбачені законом речові права та їх обтяження на об`єкти незавершеного будівництва та майбутні об`єкти нерухомості; на кожний об`єкт нерухомого майна, об`єкт незавершеного будівництва під час проведення державної реєстрації права власності на них вперше та на кожний об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості під час проведення державної реєстрації спеціального майнового права на них вперше у Державному реєстрі прав відкривається новий розділ та формується реєстраційна справа, присвоюється реєстраційний номер відповідному об`єкту.

Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно протоколу № 593609 від 21.08.2023 проведено електронний аукціон (торги) на об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку), загальною площею 1344,2 кв.м. У той же час матеріали справи не містять доказів того, що об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирний житловий будинок), загальною площею 1344,2 кв.м. існує як окремий об`єкт цивільного права і йому присвоєно реєстраційний номер у відповідності до ч. 2 ст. 13 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що загальна площа "об`єкта незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку)", який продано на торгах, становить 1344,2 кв.м., у той же час згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 09.09.2023 № 325321689, яка отримана приватним виконавцем Валявським О.А. у приватній власності ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_20 знаходиться:

- земельна ділянка, кадастровий номер :03:006:0032, площею 0,100 га;

- нежитлові приміщення №№ 19, 20;

- квартири АДРЕСА_22 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_8 .

За арифметичним підрахунком судом апеляційної інстанції встановлено, що за ОСОБА_1 зареєстровано право приватної власності на нежитлові приміщення та об`єкти житлової нерухомості за адресою АДРЕСА_20 загальною площею 3256 кв.м.

Отже, суд апеляційної інстанції інстанції виснує, що в матеріалах справи відсутні докази реєстрації об`єкта незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку) площею 1344,2 кв.м. із земельною ділянкою, на якій розташовані нежитлові приміщення та об`єкти житлової нерухомості як окремого об`єкта цивільного обороту, при цьому згідно Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на земельній ділянці, кадастровий номер :03:006:0032, площею 0,100 га знаходиться індивідуально визначене майно, а саме нежитлові приміщення № 19,20 та квартири АДРЕСА_23 загальною площею 3256 кв.м.

Колегія суддів апеляційної інстанції наголошує, що ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" як добросовісний набувач повинен був усвідомлювати що він набуває та чи взагалі існує такий об`єкт незавершеного будівництва (із проведенням належної державної реєстрації права на такий об`єкт). До того ж із урахуванням правових висновків Верховного Суду та наявних відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відповідач зобов`язаний бути обачливим та поцікавитись чому на земельній ділянці, кадастровий номер :03:006:0032, площею 0,100 га знаходиться індивідуально визначене майно, а саме нежитлові приміщення № 19,20 та квартири №№ 1-18 загальною площею 3256 кв.м., а згідно проведеного аукціону (торгів) він набуває у власність весь об`єкт незавершеного будівництва (багатоквартирний житловий будинок), однак лише площею 1344,2 кв.м.

Варто зауважити, що у відзиві на апеляційну скаргу відповідач наголошує на негативних аспектах придбаного майна (невідповідність цільовому призначенню земельної ділянки, порушеннях державних будівельних норм, відсутності дозвільної документації, фіктивному збільшенню площі), однак на питання позивача в судовому засіданні який сенс було відповідачу придбавати "підозріле" майно з усіма недоліками та чому з урахуванням суттєвих відмінностей у відомостях з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та матеріалах проведеного аукціону він все ж таки брав участь у ньому, останній не зміг надати ствердної відповіді.

До того ж колегія суддів апеляційної інстанції зауважує, що 22.08.2023 ОСОБА_1 звернувся з заявою до ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" з проханням не здійснювати оплату за майно і утриматись від підписання договору купівлі-продажу придбаного 21.08.2023 на аукціоні майна у виконавчому провадженні №70982148, не вчиняти жодних дій з його майном, у тому числі із земельною ділянкою кадастровий номер :03:006:0032 (том 1, а.с. 63).

Заява мотивована тим, що 18.08.2023 року ухвалою Вінницького апеляційного суду у цивільній справі № 145/751/22 поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Тиврійського районного суду Вінницької області від 15.11.2022, відкрито апеляційне провадження у справі та зупинено дію рішення Тиврійського районного суду Вінницької області від 15.11.2022 у справі № 145/751/22.

Також в матеріалах справи наявні докази надсилання даної заяви ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" з описом вкладення (том 1, а.с. 64).

Відповідач у суді першої інстанції заперечував отримання такого листа. У свою чергу місцевий суд виснував, що позивач повинен був надати суду першої інстанції докази отримання зазначеного листа відповідачем як підтвердження недобросовісності дій набувача.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати в такий спосіб, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (п. 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц).

Так, згідно з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням відповідача є м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, буд. 26, офіс НОМЕР_9. Докази у справі свідчать про те, що лист позивача від 22.08.2023 направлено саме на адресу за місцезнаходженням відповідача (том 1, а.с. 64).

Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що застосовуючи концепцію негативного доказу до позивача, місцевий господарський суд порушив принцип змагальності, адже позивач надав достатньо доказів того, що така заява існувала і вона була надіслана відповідачу за належною адресою.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне наголосити, що у постанові Верховного Суду у складі суддів палати для розгляду справ про банкрутство від 14.05.2025 у справі №15/68-10(902/1563/23) висвітлено наступну правову позицію:

"Щодо добросовісності набувача майна, що витребовується власником, то добросовісність є однією із загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України).

Відповідно до приписів статті 330 ЦК України добросовісність є умовою набуття права власності. Оскільки спір про віндикацію є титульним спором для обох сторін, саме на набувача покладено обов`язок довести свою добросовісність.

При цьому Суд враховує, що частина п`ята статті 12 ЦК України встановлює загальну презумпцію добросовісності, однак виходить з того, що у віндикаційному спорі пріоритет має спеціальна норма - стаття 330 ЦК України (висновки в постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.05.2024 у справі № 924/408/21 (924/287/23) (пункт 131)).

На необхідність оцінювати наявність або відсутність добросовісності зареєстрованого володільця нерухомого майна неодноразово звертала увагу Велика Палата Верховного Суду (пункт 51 постанови від 26.06.2019 у справі № 669/927/16-ц (провадження № 14-192цс19), пункт 46.1 постанови від 01.04.2020 у справі № 610/1030/18 (провадження № 14-436цс19)).

Крім того, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 21.09.2022 у справі № 908/976/19 виснувала, зокрема, що перевірка добросовісності набувача цього майна здійснюється саме під час вирішення питання про витребування майна.

Тож, вирішуючи питання про можливість витребування від відповідача майна, зокрема про наявність чи відсутність підстав для застосування статті 388 ЦК України, слід враховувати висновки Великої Палати Верховного Суду про необхідність оцінки щодо добросовісності поведінки насамперед зареєстрованого володільця нерухомого майна (див. постанови від 26.06.2019 у справі № 669/927/16-ц (пункт 51), від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 38, 39, 57), від 01.04.2020 у справі № 610/1030/18 (пункти 46.1, 46.2 тощо), а також висновок про те, що не може вважатися добросовісною особа, яка знала чи могла знати про порушення порядку реалізації майна або знала чи могла знати про набуття нею майна всупереч закону (див., зокрема, постанови від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 61), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 211), від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16 (пункт 55), від 21.09.2022 у справі № 908/976/19 (пункт 5.66))".

Ураховуючи вищезазначені висновки Верховного Суду, а також докази, які наявні в матеріалах справи, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що за встановлених судом апеляційної інстанції обставин, відповідач не може вважатися добросовісним набувачем майна, що є предметом спору в даній справі.

Також суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу на тому, що дана позовна заява розглядається в межах справи про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

Так, апелянт зазначає, що у зв`язку з безпідставним відчуженням майна, яке є предметом спору у даній справі, боржник фактично позбувся активів, які б повинні були входити в рахунок погашення та задоволення всіх вимог кредиторів у справі №902/1014/24 про неплатоспроможність ОСОБА_1 .. Апелянт наголошує, що згідно з матеріалів справи, майно відчужене за значно меншою ціною, а квартири АДРЕСА_24 взагалі не були реалізовані.

Боржник зауважує, що дії недобросвісного набувача ТОВ "ЗГС" Аеро-Зет" безпосередньо вплинули на обсяг, склад та ліквідність майнових активів боржника. Саме тому у разі витребування майна з чужого незаконного володіння на користь апелянта, це безпосередньо вплине на платоспроможність боржника, що як наслідок стане можливим реальне задоволення вимог кредиторів у справі про неплатоспроможність № 902/1014/23.

Боржник зазначив, що ухвалою Господарського суду Вінницької області від 14.04.25 закрито провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 , яка є предметом апеляційного перегляду в Північно-західному апеляційному господарському суді. При цьому місцевий господарський суд під час закриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 зазначив у вказаній ухвалі наступне:

"Ухвалою суду від 10.02.2025 судом було задоволено вказане клопотання та надано боржнику можливість подати до суду на затвердження план реструктуризації боргів до 07.04.2024.

Разом з тим, станом на 07.04.2025 план реструктуризації так і не був поданий, проте 07.04.2025 знову подана заява про продовження строку на подання плану реструктуризації на три місяці, яка мотивована тим, що 09.01.2025 за клопотанням боржника у справі № 902/1014/23 закінчено проведення експертизи та складено висновок експерта № Т858/01-2025 від 09.01.2025 щодо вартості майна, яке вибуло із володіння боржника.

Загальна вартість майна боржника, яка вибула із його володіння та без його волі, із порушенням вимог закону складає 10 905 367,00 грн.

Боржником подано позов до Господарського суду Вінницької області (справа № 902/1014/23(902/1319/24) про витребування майна із чужого незаконного володіння, яке є коштовним і може бути використано боржником у процедурі реструктуризації боргів для розрахунків з кредиторами у справі. Розгляд справи триває. Іншого коштовного майна у боржника не має для задоволення вимог усіх кредиторів.

Разом з тим, судом встановлено, що рішенням Господарського суду від 14.04.2025 судом відмовлено ОСОБА_1 в задовленні позову про витребування майна у справі № 902/1014/23(902/1319/24).

Також боржником не надано доказів наявності потенційного інвестора, про якого було зазначено в проекті плану реструктуризації, який було подано разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Матеріали справи не містять жодних доказів щодо вжиття боржником заходів стосовно покращення свого фінансового стану та щодо намірів, спрямованих на погашення заборгованості перед кредитором, позаяк боржник працездатного віку, не позбавлений права на зайняття господарською/підприємницькою діяльністю, не позбавлений права на працевлаштування.

При цьому, жодних доказів на підтвердження того, що боржник об`єктивно не має змоги працювати, отримувати дохід, зокрема й задля погашення власних боргів, наявні матеріли справи не містять, а боржником не надано".

Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 28.09.2022 у справі № 910/430/22 стадія відкриття провадження у справі про банкрутство має своїми наслідками не лише заходи процесуального характеру, а й майнового. При цьому, внаслідок введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, ухвала про відкриття провадження у справі про банкрутство поширюється на майнові відносини між боржником та невизначеним на момент винесення ухвали підготовчого засідання колом осіб - конкурсних кредиторів.

Таким чином колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з доводами апелянта, що відчуження майна на користь ТОВ "Завод готових сніданків" Аеро-Зет" (з урахуванням встановленої судом апеляційної інстанції недобросовісної поведінки набувача) стосується не лише прав позивача, а й майнових прав/інтересів кредиторів боржника, які є учасниками справи про неплатоспроможність ОСОБА_1 у справі № 902/1319/24.

Згідно ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року).

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що:

- місцевий господарський суд безпідставно ухвалою від 09.04.2025 поновив відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву, при цьому причини пропуску строку на подання відзиву на позовну заяву, про які зазначає відповідач, на переконання суду апеляційної інстанції, є неповажними;

- в матеріалах справи відсутні докази існування об`єкта незавершеного будівництва (багатоквартирного житлового будинку) площею 1344,2 кв.м. із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований як окремого об`єкту цивільного обороту, при цьому згідно Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на земельній ділянці, кадастровий номер :03:006:0032, площею 0,100 га знаходиться індивідуально визначене майно, а саме нежитлові приміщення № 19, 20 та квартири №№ 1-18;

- відповідач не надав ствердної відповіді чому він не перевіряв Реєстр прав власності на нерухоме майно, Державний реєстр Іпотек, Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на момент його придбання, що суперечить правовим висновкам Верховного Суду в частині добросовісності набуття майна;

- усі докази, які наявні в матеріалах справи свідчать про недобросовісне набуття відповідачем права власності на земельну ділянку, кадастровий номер :03:006:0032, площею 0,100 га, нежитлові приміщення №№ 19, 20; квартири №№ 1,2,3,4,5,6. При цьому квартири №№ 7-18 після придбання відповідачем неіснуючого майна (об`єкта незавершеного будівництва) залишилися на праві власності у позивача, що суперечить положенням ст. 377 ЦК України, згідно якої до особи, яка набула право власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, право власності на який зареєстровано у визначеному законом порядку, або частку у праві спільної власності на такий об`єкт, одночасно переходить право власності (частка у праві спільної власності) або право користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, у порядку та на умовах, визначених Земельним кодексом України. Істотною умовою договору, який передбачає перехід права власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, який розміщений на земельній ділянці і перебуває у власності відчужувача, є умова щодо одночасного переходу права власності на таку земельну ділянку (частку у праві спільної власності на неї) від відчужувача (попереднього власника) відповідного об`єкта до набувача такого об`єкта;

- недобросовісні дії набувача ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" безпосередньо вплинули на майнові права боржника та майнові права/інтереси кредиторів у справі №902/1319/24 про неплатоспроможність ОСОБА_1 , адже незаконне вибуття майна з володіння боржника на пряму стосується майнових прав/інтересів кредиторів, оскільки зменшує ліквідаційну масу та ставить під загрозу виконання грошових зобов`язань боржника перед ними.

Ураховуючи вищезазначене суд апеляційної інстанції вважає, що вимоги апелянта підлягають частковому задоволенню із скасуванням ухвали Господарського суду Вінницької області від 09.04.2024 в частині поновлення ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" строку для подання відзиву на позовну заяву із ухваленням нового судового рішення в зазначеній частині про відмову в задоволенні клопотання про поновлення строку та скасування рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24) із ухваленням нового рішення, яким позов задоволити.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду Вінницької області від 17.12.2024 та ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2025 відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги до ухвалення судового рішення.

У зв`язку з скасуванням рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24) судовий збір за розгляд позовної заяви та апеляційної скарги слід покласти на ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" на підставі ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 271, 272, 273, 275, 276, 277, 278, 279, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 (повний текст - 24.04.2025) у справі №902/1014/23(902/1319/24) (із запереченнями на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 14.02.2025, протокольну ухвалу Господарського суду Вінницької області від 04.03.2025, ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18.03.2025, ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025) задоволити частково.

2. Скасувати ухвалу Господарського суду Вінницької області від 09.04.2025 в частині поновлення ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" строку для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалити нове судове рішення в скасованій частині, яким відмовити ТОВ "Завод готових сніданків"Аеро-Зет" у задоволенні клопотання від 20.03.2025 про поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву.

3. Скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 14.04.2025 у справі № 902/1014/23 (902/1319/24) та ухвалити нове рішення, яким позов задоволити.

3.1. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) земельну ділянку, кадастровий номер :03:006:0032, площа 0,100 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_20 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.2. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) нежитлове приміщення № 19, що розташоване по АДРЕСА_20 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.3. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) нежитлове приміщення № 20, що розташовано по АДРЕСА_20 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.4. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) квартиру АДРЕСА_26 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.5. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) квартиру АДРЕСА_27 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.6. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) квартиру АДРЕСА_21 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.7. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) квартиру АДРЕСА_28 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.8. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) квартиру АДРЕСА_29 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

3.9. Витребувати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер платника податків - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_25 ) квартиру АДРЕСА_30 , реєстраційний номер майна 224 із володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9).

4. У решті оскаржувані судові рішення залишити без змін.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод готових сніданків "Аеро-Зет" (, адреса 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс НОМЕР_9) в дохід Державного бюджету України судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 163 580, 50 грн та судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 196 296, 60 грн.

6. Господарському суду Вінницької області видати судові накази.

7. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду, відповідно до ст.ст. 287-291 ГПК України.

8. Справу №902/1014/23(902/1319/24) повернути до Господарського суду Вінницької області.

Головуючий суддя Розізнана І.В.

Суддя Крейбух О.Г.

Суддя Тимошенко О.М.