ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"21" липня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/2408/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

розглянувши заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "1001 дрібниця"

до Товариство з обмеженою відповідальністю "Логістик-Сервіс"

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Харківської області через систему "Електронний суд" надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "1001 дрібниця" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Логістик-Сервіс", в якій заявник просить суд: відкрити провадження у справі про банкрутство "Логістик-Сервіс"; визнати грошові вимоги ТОВ "1001 дрібниця" до боржника в розмірі 200 000,00 грн основного боргу.

Розглянувши вищезазначену заяву та додані до неї документи, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на те, що подана заява про відкриття провадження у справі про банкрутство не відповідає вимогам, встановленим Кодексом України з процедур банкрутства.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Вимоги до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство визначені статтею 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

При цьому, частиною 3 статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України), з урахуванням вимог цього Кодексу.

За частиною 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В контексті наведених норм суд оцінює заяву кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство юридичної особи, на відповідність вимогам статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства і статей 162, 164, 172 ГПК України у застосовній до провадження у справі про банкрутство частині.

Так, частиною другою статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що до заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство додаються:

докази сплати судового збору, крім випадків, коли згідно із законом судовий збір не підлягає сплаті;

довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником;

докази авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів мінімальної заробітної плати за три місяці виконання повноважень;

докази надсилання боржнику копії заяви і доданих до неї документів.

Згідно із пунктом 2-1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено ставку судового збору за подання до господарського суду заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2025 рік" установлено у 2025 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Отже, кредитором за подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство справляється судовий збір у розмірі 30 280,00 грн. А враховуючи, що заява кредитора була сформована в системі "Електронний суд", то відтак застосовується понижуючий коефіцієнт 0.8, у зв`язку з чим сума судового збору складає 24 224,00 грн.

Втім, кредитором до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не долучені докази сплати судового збору у встановленому законодавстві розмірі. Також, додатки до заяви не містять жодного посилання на доданий заявником доказ з приводу сплати судового збору.

При цьому, у тексті заяви міститься клопотання кредитора про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Розглянувши дане клопотання заявника, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Отже, наведеними правовими нормами встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити (розстрочити) сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Приписи вказаної вище норми права передбачають право суду, з урахуванням майнового стану сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору лише за наявності викладених вище умов, тоді як законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 березня 2021 року у справі № 912/3514/20.

Таким чином, виходячи з того, що заявник не підпадає під категорію осіб, яким суд, враховуючи майновий стан, може своєю ухвалою за їх клопотанням відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, а ця заява не спрямована на захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю кредитора, тому господарський суд не знаходить правових підстав для відстрочення (розстрочення) сплати судового збору заявнику у даній справі, а відтак у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "1001 дрібниця" щодо відстрочення (розстрочення) сплати судового збору суд вважає за необхідне відмовити.

Крім того, відповідно до 2-1 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи призначення арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Заява ініціюючого кредитора або боржника - фізичної особи про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім відомостей, передбачених частиною першою статті 34, частиною другою статті 116 цього Кодексу, повинна містити пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією.

Ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим частиною третьою статті 28 цього Кодексу.

Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), призначає арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, розпорядником майна або керуючим реструктуризацією.

Проте, заява ТОВ "1001 дрібниці" не містить пропозиції щодо кандидатури арбітражного керуючого для призначення розпорядником майна та заяви арбітражного керуючого про участь у даній справі в якості розпорядника майна.

Також, відповідно до частини 2 статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви боржника про відкриття провадження у справі про банкрутство додаються, зокрема, докази авансування винагороди арбітражному керуючому - трьох розмірів мінімальної заробітної плати за три місяці виконання повноважень.

Згідно статті 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" розмір мінімальної заробітної плати у місячному розмірі складає 8 000,00 грн.

До заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, кредитор зобов`язаний надати суду докази авансування винагороди арбітражному керуючому у розмірі 72 000,00 грн. Однак, кредитором до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не додано доказів авансування винагороди арбітражному керуючому у встановленому законодавством розмірі, лише зазначено у прохальній частині щодо цієї вимоги до боржника.

Згідно із частиною 1 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Частиною 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна, ліквідатора, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником (кредитором або боржником) на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

Товариство з обмеженою відповідальністю «1001 дрібниця» є юридичною особою, яка подала заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Логістик-Сервіс» теж юридичної особи. Суд звертає увагу, що Кодекс України з процедур банкрутства та інші норми законодавства не передбачають права кредитора бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості відстрочення чи розстрочення кредитору в авансуванні такої винагороди.

При цьому, згідно із пунктами 1-6 Прикінцевих та Перехідних положень КУзПБ, стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Тобто, законодавець під час дії воєнного стану, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування не лише надав боржнику право на укладення боржником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття, а й надав право протягом дії цього періоду виплачувати винагороду керуючому реструктуризацією на умовах, визначених цією угодою.

Втім, до заяви кредитором не додано жодних копій угод з будь-яким обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою.

Також, згідно частини 2 статті 34 КУзПБ до заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство додаються докази надсилання боржнику копії заяви і доданих до неї документів.

Разом з тим, заявником не додано жодних доказів відправлення боржнику копії заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство і доданих до неї документів, а тому останнім не виконано вимоги частини 2 статті 34 КУзПБ щодо надання доказів відправлення боржнику копії заяви і доданих до неї документів.

Нормами частини 3 статті 37 КУзПБ передбачено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Оскільки до вирішення питання про прийняття заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "1001 дрібниця" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Логістик-Сервіс" до розгляду було встановлено вищезазначені недоліки заяви, суд визнав за необхідне залишити цю заяву кредитора без руху.

Суд роз`яснює кредитору, що відповідно до частин 3, 4 статті 174 ГПК України якщо позивач (в даному разі кредитор) усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Керуючись статтями 34, 37 Кодексу України з питань банкрутства, статтями 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "1001 дрібниця" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Логістик-Сервіс" - залишити без руху.

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "1001 дрібниця" строк у три дні з дня вручення цієї ухвали на усунення недоліків, шляхом надання до суду:

- доказів сплати судового збору в сумі 24 224,00 грн.

- доказів авансування заявником на депозитний рахунок суду винагороди арбітражному керуючому у розмірі 72 000,00 грн. або відповідної угоди, укладеної між кредитором та обраним ним арбітражним керуючим про виконання повноважень у справі про банкрутство до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений Кодексом України з питань банкрутства;

- доказів надсилання боржнику копії заяви та доданих до неї документів (фіскальний чек та поштовий опис вкладення або квитанцію про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС);

- пропозиції щодо кандидатуру арбітражного керуючого для призначення розпорядником майна та заяви арбітражного керуючого на участь у даній справі в якості розпорядника майна.

Роз`яснити кредитору, що в разі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із нею згідно частиною 4 статті 174 ГПК України та частиною 1 статті 38 КУзПБ.

Ухвалу направити ТОВ "1001 дрібниця".

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 21.07.2025.

Суддя Усатий В.О.