ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження

"17" липня 2025 р. м. Київ Справа № 911/2261/25

Суддя Конюх О.В., розглянувши позовні матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ірпінське АТП 13250» (08205, Київська область, Бучаснький район, м. Ірпінь, вул. Університетська 2/1, корпус 3, оф. 282, ідентифікаційний код 30700463)

до відповідача: держави Російська Федерація в особі Уряду Російської Федерації (РФ, 103274, м. Москва, Краснопресненская набережная, буд. 2, стр. 2)

про стягнення 24 362 751,00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Ірпінське АТП 13250» 14.07.2025 звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до відповідача держави-агресора Російська Федерація в особі Уряду Російської Федерації, в якому просить суд:

- прийняти позовну заяву до розгляду;

- стягнути з Російської Федерації на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ірпінське АТП 13250» матеріальну шкоду у розмірі 24 363 751,00 грн.

Позов обґрунтований тим, що в результаті воєнної агресії Російської Федерації проти України в період окупації міста Ірпінь та смт Гостомель ТОВ «Ірпінське АТП 13250» зазнало пошкоджень колісних транспортних засобів у кількості 29 інвентарних одиниць (згідно із Рецензією станом на 05.05.2025):

1) Рута 22 А нова д.н.з. НОМЕР_1 ;

2) Рута 22 А нова д.н.з. НОМЕР_2 ;

3) Рута 22 А нова д.н.з. НОМЕР_3 ;

4) Рута 22 А нова д.н.з. НОМЕР_4 ;

5) Рута 22 А нова д.н.з. НОМЕР_5 ;

6) Рута 22 НОМЕР_6 , новий реєстраційний номер НОМЕР_7 ;

7) Рута 22 НОМЕР_8 , новий реєстраційний номер НОМЕР_9 ;

8) Рута 22 НОМЕР_10 , новий реєстраційний номер НОМЕР_11 ;

9) Рута 22 НОМЕР_12 , новий реєстраційний номер . НОМЕР_13 ;

10) Рута 22 АІ 0685 АА;

11) Рута 22 інва АА 2289 АА, новий реєстраційний номер НОМЕР_14 ;

12) Рута 23 д.н.з. НОМЕР_15 ;

13) Рута 23 д.н.з. НОМЕР_16 ;

14) Рута 25 А Нова д.н.з. НОМЕР_17 ;

15) Рута НОМЕР_18 , новий реєстраційний номер НОМЕР_19 ;

16) Рута НОМЕР_20 , новий реєстраційний номер НОМЕР_21 ;

17) Рута-22 НОМЕР_22 , новий реєстраційний номер НОМЕР_23 ;

18) Рута-22 НОМЕР_24 , новий реєстраційний номер НОМЕР_25 ;

19) Рута-22 НОМЕР_26 , новий реєстраційний номер. НОМЕР_27 ;

20) Рута-22 НОМЕР_28 , новий реєстраційний номер НОМЕР_29 ;

21) Рута-22 АА 2813 ТМ, новий реєстраційний номер НОМЕР_30 ;

22) Рута-22 АА 3751 ТК, новий реєстраційний номер НОМЕР_31 ;

23) Рута-22 АА 4105 ТА, новий реєстраційний номер НОМЕР_32 ;

24) Рута-22 НОМЕР_33 , новий реєстраційний номер НОМЕР_34 ;

25) Рута-22 НОМЕР_35 , новий реєстраційний номер НОМЕР_36 ;

26) Рута-22 НОМЕР_37 , новий реєстраційний номер НОМЕР_38 ;

27) Рута-22 НОМЕР_39 , новий реєстраційний номер НОМЕР_40 ;

28) Рута-22 НОМЕР_41 , новий реєстраційний номер НОМЕР_42 ;

29) Рута-22 НОМЕР_43 , новий реєстраційний номер НОМЕР_44 ,

в результаті чого загальний розмір реальних збитків внаслідок пошкодження склав 10 944 223,42 грн. без ПДВ.

Також ТОВ «Ірпінське АТП 13250» зазнало пошкоджень будівель та споруд комплексу автотранспортного підприємства у кількості 14 інвентарних одиниць (згідно з Рецензією станом на 05.05.2025):

1) Адмінкорпус, літера А, А1, площею 303,3 кв.м.;

2) Диспетчерський пункт, літера Б, Б1, площею 139,7 кв.м.;

3) Залізобетонна огорожа 1;

4) Залізобетонна огорожа 2;

5) Майстерня з ремонту великих автомобілів, літера В1, площею 878 кв.м.;

6) Навіс на МТО, літера Ф;

7) Споруда закритої мийки, літера Д, площею 247,7 кв.м.;

8) Споруда майстерень, склад, літери В, В2, В3, площею 1080,4 кв.м.;

9) Споруда маслосховищ, літера И, площею 63,6 кв.м.;

10) Споруда профілакторію, літери Г, Ґ1, площею 1237,2 кв.м.;

11) Споруда роз датчика, літера К, площею 3,7 кв.м.;

12) Споруда шино монтажу, літери Д1, Д2, площею 342 кв.м.;

13) Підстанція КТПП 10/04-160кВ;

14 Склад підземних нафтопродуктів, літера К1, площею 5,6 кв.м.

в результаті чого загальний розмір збитків внаслідок пошкодження склав 13 419 527,54 грн. без ПДВ.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд встановив таке.

Статтею 124 Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст.79 ЗУ «Про міжнародне приватне право» пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову і звернення стягнення на таке майно, - можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Крім того, Закон України «Про міжнародне приватне право» встановлює судовий імунітет щодо іноземної держави, за відсутності згоди компетентних органів цієї держави на залучення її до участі у справі у національному суді іншої держави, зокрема, в якості відповідача.

Суверенні імунітети - це вилучення іноземної держави, її майна, з-під юрисдикції національного суду. Це означає, що пред`явлення позову до іноземної держави, застосування до такої держави та її майна забезпечувальних заходів, звернення стягнення на її кошти і майно є неможливим.

Особливістю правового статусу держави як суб`єкта міжнародних відносин є наявність у неї імунітету, який ґрунтується на загальному принципі міжнародного права «рівний над рівним не має влади і юрисдикції».

Однак необхідною умовою дотримання цього принципу є взаємне визнання суверенітету країни, тож коли РФ заперечує суверенітет України та вчиняє щодо неї загарбницьку війну, жодних зобов`язань поважати та дотримуватися суверенітету цієї країни немає.

У міжнародному праві кодифіковані підстави для обмеження судового імунітету іноземної держави внаслідок завдання фізичної шкоди особі або збитків майну є так званий «деліктний виняток» (англ. «tort exception»).

Умовами, необхідними для застосування «деліктного винятку», є:

1) принцип територіальності: місце дії/бездіяльності має бути на території держави суду;

2) присутність автора дії/бездіяльності на території держави суду в момент вчинення дії/бездіяльності (агента чи посадової особи іноземної держави);

3) дія/бездіяльність ймовірно може бути привласнена державі;

4) відповідальність за дії/бездіяльність передбачена положеннями законодавства держави суду;

5) завдання смерті, фізичної шкоди особі, збитків майну чи його втрата;

6) причинно-наслідковий зв`язок між діями/бездіяльністю і завданням смерті, фізичної шкоди особі або збитків майну чи його втратою.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 14.04.2022 у справі №308/9708/19. Крім того, Верховний Суд у вказаній постанові виходить із того, що у разі застосування «деліктного винятку» будь-який спір, що виник на її території, навіть з іноземною країною, зокрема й РФ, може бути розглянутий та вирішений судом України як належним та поважним судом.

Визначаючи, чи поширюється на РФ судовий імунітет у справі №911/2065/22, суд врахував таке:

- предметом позову є відшкодування шкоди майну і активам, що безпосередньо використовувались у господарській діяльності позивача, завданої військовими діями відповідача як держави-агресора,

- місце завдання шкоди є територія суверенної держави Україна.

- вчинення актів збройної агресії РФ не є реалізацією її суверенних прав, а свідчить про порушення зобов`язання поважати суверенітет та територіальну цілісність України.

Також судом враховано правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 14.04.2022 у справі №308/9708/19, відповідно до якої національне законодавство України виходить із того, що за загальним правилом шкода, завдана в Україні особі в результаті протиправних дій будь-якої іншої особи (суб`єкта), може бути відшкодована за рішенням суду України (за принципом «генерального делікту»).

Беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, які мають бути зібрані та досліджені, господарський суд дійшов висновку, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Таким чином суд дійшов висновку щодо відкриття провадження у справі №911/2261/25 за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи розірвання дипломатичних відносин України з Російською Федерацією, що унеможливлює надсилання цієї ухвали на адресу відповідача, повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судових засідань у даній справі здійснюватиметься шляхом розміщення на офіційному веб-порталі судової влади України відповідного оголошення в порядку, передбаченому ч.ч. 4, 5 ст. 122 ГПК України.

Додатково, суд звертає увагу позивача на Постанову Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 №326, якою затверджено Порядок визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 122, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №911/2261/25. Справа розглядатиметься в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні із повідомленням сторін. Відповідно до частини 1 ст. 10 ГПК України господарське судочинство у справі здійснюється державною мовою - українською. Відповідно до ст. 72 ГПК України відповідач має право подати заяву про допуск ухвалою суду до участі у справі перекладача.

2. Підготовче судове засідання призначити на 18.08.2025 об 11:40. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області (м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108).

3. Зобов`язати позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Ірпінське АТП 13250» подати суду у строк п`ятнадцять днів з дати отримання цієї ухвали (пункти 1, 3 частини 1ст. 177 ГПК України):

- докази права власності позивача на пошкоджені/знищені транспортні засоби, свідоцтва про державну реєстрацію транспортних засобів,

- технічні паспорти та докази права власності позивача на пошкоджені/знищені будівлі та споруди, документальну інформацію про права на земельну ділянку/ділянки, на якій вони розташовані;

- витяг з ЄДРДР від 06.12.2024 щодо ТОВ «Ірпінське АТП 13250»;

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження: 0005708, дата реєстрації провадження (виділення матеріалів досудового розслідування) 25.12.2023, №5,

- лист Головного управління Національної поліції у Київській області відділ поліції №2 Бучанського РУП №846632025 від 25.04.2025 (509896),

- Акт на списання автотранспортних засобів від 12.05.2023, затверджений 15.05.2023;

- витяг з актів технічного стану та оцінки транспортних засобів, наданий ТОВ «Ірпінське АТП 13250», вихідний №112/1 від 05.05.2025;

- довідку ТОВ «Ірпінське АТП 13250» (перелік нерухомого майна, що належить ТОВ «Ірпінське АТП 13250» станом на дату оцінки 05.05.2025, якому заподіяно шкоду внаслідок збройної агресії Російської Федерації в Україні станом на 05.05.2025);

- звіт про проведення попереднього обстеження для оцінки технічного стану та експлуатаційної придатності будівлі (ТОВ «Ірпінське АТП 13250») по вул. Центральна 1, смт. Гостомель, Бучанського району Київської області (шифр №403-06/24-ЕЗ) від 24.02.2024;

- Дефектний акт по видам та об`ємам пошкоджень від 06.05.2025;

- Кошторис. Пояснювальна записка від 06.02.2025;

- Витяг з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про проектні документації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 13.02.2025, реєстраційний номер PD01:2660:3315:3468:1784;

- Акт обстеження об`єкта, зруйнованого (пошкодженого) внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, від 24.12.2024 №403, комісією, що утворена відповідно до Розпорядження Ірпінського міського голови №32 від 15.05.2022;

Докази подаються до суду за правилами ст. 80 ГПК України.

4. Відповідач має право подати відзив в строк п`ятнадцять днів з дати отримання цієї ухвали. До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача та докази надіслання відзиву іншим учасникам справи. Копія відзиву та доданих до нього документів має бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу (ст. 165 ГПК України).

5. Попередити відповідача про те, що відповідно до ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

6. Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

7. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Повноваження адвоката як представника підтверджуються договором про надання правової допомоги, довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність. Повноваження особи, яка представляє інтереси учасника справи в порядку самопредставництва, підтверджуються наказом про призначення на посаду, посадовою інструкцією, положенням про відділ, статутом, трудовим договором (контрактом) тощо.

8. Інформацію по справі, що розглядається, сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/) а також за номером телефону .

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому частиною 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Конюх

Відповідно до Розпорядження голови Господарського суду Київської області від 19.07.2022 №6-А Про порядок дій при оголошенні повітряної тривоги, у разі оголошення сигналу повітряна тривога співробітники служби охорони мають забезпечити вихід відвідувачів суду за межі території та обмежити допуск на територію суду відвідувачів та працівників суду до оголошення відбій повітряної тривоги.

Відповідно до частин 5-8 статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Інформація про права та обов`язки учасників справи.

Відповідно до стаття 42 ГПК України учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ст. 200 ГПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил. За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.