ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" липня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/78/25

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Вельмакіної Т.М.

секретар судового засідання: Андрощук О.М.

за участю представників сторін:

від позивача: Лях І.М. - виписка з ЄДРПОУ, Загарія І.С. - виписка з ЄДРПОУ;

від відповідача: Крижанівський В.В. - ордер серія АМ №1116994 від 10.02.2025;

прокурор: Бондарчук Л.Г. - службове посвідчення №071147 від 01.03.2023,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Керівника Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Коростишівської міської ради

до Фізичної особи - підприємця Левківського Павла Миколайовича

про стягнення збитків, завданих неналежним виконання умов договору на суму 74012,72 грн

Керівник Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Коростишівської міської ради звернувся до суду з позовом до Фізичної особи - підприємця Левківського Павла Миколайовича про стягнення збитків, завданих неналежним виконання умов договору на суму 74012,72 грн.

Ухвалою від 24.01.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 24.02.2025 о 12:30.

11.02.2025 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

17.02.2025 через систему "Електронний суд" від Коростишівської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив.

24.02.2025 до суду від відповідача надійшли такі документи:

- заперечення на відповідь на відзив;

- клопотання про залишення позовної заяви без розгляду;

- заява про ознайомлення з матеріалами справи.

Протокольною ухвалою від 24.02.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 31.03.2025 об 11:00.

24.02.2025 через систему "Електронний суд" від Коростишівської міської ради надійшла заява про розгляд даної справи без участі її представника.

04.03.2025 через систему "Електронний суд" від Коростишівської окружної прокуратури надійшли заперечення на заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою від 31.03.2025 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 28.04.2025.

28.04.2025 прокурор подав до суду клопотання про долучення до матеріалів справи більш якісних фотокопії до висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи від 20.05.2024.

Ухвалою від 28.04.2025 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 27.05.2025, оскільки під час розгляду справи виникла необхідність викликати в судове засідання представника позивача для надання пояснень щодо обставин справи, зокрема щодо документального підтвердження вжитих позивачем заходів для належного виконання умов договору №6 від 18.10.2022.

30.04.2025 та 16.05.2025 до суду повернулись копії ухвал від 31.03.2025 та від 28.04.2025, які направлялися відповідачу з довідкою поштового відділення про причини повернення/досилання: "адресат відсутній за вказаною адресою".

26.05.2025 до суду від Житомирської обласної прокуратури надійшли письмові пояснення з додатком.

Протокольною ухвалою від 27.05.2025 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 24.06.2025.

23.06.2025 через "Електронний суд" надійшли наступні документи:

- від позивача - додаткові пояснення у справі;

- від Житомирської обласної прокуратури - письмові пояснення з доданим відеофайлом.

24.06.2025 через "Електронний суд" від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представників Коростишівської міської ради та повторно - додаткові пояснення у справі, оскільки вони 23.06.2025 не були направлені представнику відповідача з технічних причин.

24.06.2025 прокурором подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів направлення відповідачу письмових пояснень від 23.06.2025.

Ухвалою від 24.06.2025 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 03.07.2025, викликав в судове засідання з розгляду справи по суті представника позивача - Коростишівської міської ради, зобов`язав Коростишівську міську раду надати суду для огляду оригінали документів на підтвердження виконання підрядником та прийняття замовником спірних підрядних робіт згідно умов договору, копії яких наявні в матеріалах справи.

Протокольною ухвалою від 03.07.2025 суд на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод продовжив строк розгляду справи та оголосив перерву у судовому засіданні до 09.07.2025, зокрема для надання можливості прокурору надати оригінали доданих до позовної заяви документів.

03.07.2025 до суду повернулась копія ухвали від 24.06.2025, яка направлялася відповідачу з довідкою поштового відділення про причини повернення/досилання: "адресат відсутній за вказаною адресою".

08.07.2025 через "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про долучення доказів, а саме належної якості копій документів уже долучених до справи, оригінали яких оглядалися у судовому засіданні та договору з ФОП Ладуром О.І., який прокурором не було долучено до позовних матеріалів.

Прокурор у судовому засіданні 09.07.2025 позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник позивача Загарія І.С. вказав, що може надати фото приміщення до проведення ремонту у ньому та службову записку щодо необхідності цих ремонтних робіт. Зазначив, що згідно знайдених ним документів, приміщення є протирадіаційним укриттям. З`ясовує у суду доцільність долучення таких документів до матеріалів справи, зважаючи на те, що йому не було відомо про їх існування та виявив їх випадково.

Прокурор заперечила щодо долучення цих документів до матеріалів справи.

Представник позивача Лях І.М. при вирішенні спору поклалася на розсуд суду.

Представник відповідача позовні вимоги заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Просив здійснити розподіл судових витрат та надав докази на підтвердження понесених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн.

У судовому засіданні 09.07.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 12:45 год. 21.07.2025.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, представників позивача та відповідача, суд

ВСТАНОВИВ:

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор вказує, що на виконання договору №6 від 18.10.2022 та додаткової угоди від №1 від 18.11.2022 до цього договору відповідач виконав роботи "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18, Житомирської області" (код ДК 021:2015:45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт), про що відповідачем 15.12.2022 складено акт №2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2022 року та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2022 року на суму 87999,00 грн. Зазначає, що згідно з інформацією Управління державної казначейської служби України у Коростишівському районі Житомирської області Коростишівська міська рада на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за листопад, грудень 2022 року, довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад, грудень 2022 року перерахувала на рахунок відповідача загальну суму 235347,00 грн за виконання робіт "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18 Житомирської області" (код ДК 021:2015:45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт). Разом з тим, відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1529/23-25 від 20.05.2024, яку проведено у межах кримінального провадження №0000265 від 07.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, встановлено, що "Вартість неякісно виконаних робіт з поточного ремонту захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18, які не можуть бути прийняті і повинні бути перероблені, становить 66028,41 грн, в т.ч. єдиний податок 1320,58 грн. Також під час проведення натурного обстеження виявлено коробку від біотуалету, але сам біотуалет в приміщеннях сховища відсутній. Вартість біотуалету згідно звітної документації становить 6533,07 грн, в т.ч. єдиний податок 130,66 грн". На підставі викладеного, прокурор стверджує, що внаслідок порушень, допущених відповідачем під час виконання договору, спричинені збитки територіальній громаді та державі на загальну суму 74012,72 грн, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

У відзиві на позовну заяву (т.1, а.с.235-241) відповідач не визнає позовні вимоги, посилаючись на те, що виконав умови договору у повному обсязі. Відповідач вказує, що згідно актів приймання виконаних будівельних робіт (форми №КБ-2в) надав послуги з ремонту захисної споруди цивільного захисту відповідно до умов договору №6 від 18.10.2022 на загальну суму 235347,00 грн, які замовником прийнято до обліку без зауважень та оплачено у повному обсязі. Зазначає, що позивач про виявлення недоліків протягом гарантійного строку відповідача не повідомляв і не запрошував його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків. Вважає, що висновок судової будівельно-технічної експертизи №1529/23-25 від 20.05.2024 є недопустимим доказом, оскільки експерт за власною ініціативою, самостійно збирав матеріали та вибирав об`єкти дослідження для проведення експертизи, в дослідницькій частині висновку експерта відсутній докладний опис проведених досліджень, їх результати, обґрунтування висновків з поставлених питань, а також відсутні будь-які фактичні дані про результати натурного обстеженні підвального приміщення.

У відповіді на відзив (т.2, а.с.1-3) прокурор вказує, що експертом в ході проведення судової будівельно-технічної експертизи №1529-23-25 від 20.05.2024 досліджувалось питання відповідності актів №1 форми КБ-2в від 18.11.2022 та №2 форми КБ-2в від 15.12.2022 обсягу та якості фактично виконаних робіт. Вказує, що експертом 24.01.2024 здійснювалось обстеження захисної споруди цивільного захисту по вул. Соборній, 18 у м. Коростишів, результати якого відображені у висновку експертизи. Описані недоліки мали прихований характер, не могли бути виявлені при підписанні вказаних вище актів приймання-передачі виконаних робіт і виявились лише після завершення робіт в ході використання захисної споруди цивільного захисту по вул. Соборній, 18 у м.Коростишів. Стверджує, що Коростишівській міській раді та прокурору про факт неналежного виконання робіт за договором №6 від 18.10.2022 стало відомо за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1529-23-25 від 20.05.2024. Прокурор вказує, що, з урахуванням факту, що недоліки якості виконання робіт виявлені лише в ході використання захисної споруди цивільного захисту, тому відлік строків давності звернення до суду повинен відбуватись з моменту виявлення відповідних недоліків та їх опису експертом, а не з моменту завершення виконання робіт. Зазначає, що експертом визначено, що недоліки виконаних відповідачем робіт виникли саме внаслідок їх неякісного виконання. Наведене виключає можливість їх утворення внаслідок умисного пошкодження особами, що користувались спорудою цивільного захисту населення, тому саме з моменту отримання висновку експерта виникли підстави вимагати стягнення збитків у судовому порядку. Вказує, що для проведення експертного дослідження експерту були надані матеріали кримінального провадження №0000265 від 07.06.2023 за ч.4 ст.191 КК України із наявними в ньому документами. Також експерту забезпечено можливість обстеження захисної споруди цивільного захисту по вул. Соборній, 18 у м. Коростишів 24.01.2024. Будь-які докази самостійного збирання та отримання експертом матеріалів для дослідження відповідачем не надані та відсутні як в матеріалах кримінального провадження, так і у матеріалах цієї справи.

У запереченнях на відповідь на відзив (т.2, а.с.12-15) відповідач, серед іншого, наголошує, що під час виконання підрядних робіт за вказаним договором прихованих робіт не було. Зазначає, що гарантійний стрпок наданих послуг закінчився 14.12.2023. При цьому в межах встановленого договором гарантійного строку позивач до відповідача з вимогою про усунення недоліків не звертався. Звертає увагу, що позовна давність обчислюється від дня, коли про порушення свого права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатись саме позивач, а не прокурор.

Представник позивача Загарія І.С. під час розгляду справи пояснив, що рішенням Житомирської районної ради від 24.06.2022 №245 "Про безоплатну передачу майна у комунальну власність Коростишівської міської ради Житомирського району Житомирської області" було вирішено передати безоплатно зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Житомирського району у комунальну власність Коростишівської міської ради Житомирського району Житомирської області майно, а саме адміністративну будівлю з будівлями гаражів за адресою: Житомирська область, Житомирський район, м. Коростишів, Соборна площа, 18. У цій будівлі виникла необхідність виконати ремонтні роботи в підвальному приміщенні для перебування працівників та інших громадян під час повітряних тривог. Під час підготовки до проведення ремонтних робіт у підвальному приміщенні по вул. Соборна площа, 18 у м. Коростишеві було виявлено, що зовнішня стіна та вхід до підвального приміщення постійно підтоплюються, а тому до здійснення поточного ремонту у підвальному приміщенні було повністю замінено ринви та злив, покрівля даху над входом до підвалу. Оскільки в галузі будівництва працівники міської ради не є фахівцями, контроль проведення поточного ремонту здійснював технічний нагляд, що зафіксовано на фото. Біотуалет перебуває в підвальному приміщенні по вул. Соборна площа, 18 у м. Коростишеві у нерозпакованому вигляді, так як в цьому не було необхідності. Вказані пояснення надав до матеріалів справи у письмовому вигляді (а.а. 110-111, т.2).

Крім цього представник позивача пояснював, що після ремонту приміщення не використовувалося, у зв`язку з відсутністю потреби, тому увесь час було зачинене. Зауважив, що у одній з кімнат та на сходовій частині ремонтні роботи не проводилися.

Зазначив, що претензія від 12.08.2024 була направлена відповідачу у зв`язку із необхідністю реагування на звернення прокурора.

Щодо підстав для представництва інтересів держави в суді прокурором.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави у суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частина 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних політичних, економічних, соціальних та інших дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, а й в діяльності приватних підприємств, товариств. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Як зазначає прокурор, у даному випадку, неналежне виконання відповідачем умов договору порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання вимог законодавства у цій сфері становить суспільний інтерес.

Крім того, використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу системи бюджетного фінансування, що в свою чергу завдає шкоди інтересам держави.

Аналіз ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Відтак, представництво прокурором інтересів держави у суді: по-перше, може бути реалізовано у виключних випадках, зокрема у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; по-друге, прокурор у позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, зазначає орган, уповноважений державною здійснити відповідні функції у спірних правовідносинах; по-третє, прокурор повинен пересвідчитися, що відповідний державний орган не здійснює захисту інтересів держави (тобто, він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається), приміром, повідомити такий державний орган про виявлені порушення, а у разі не вчинення цим органом дій спрямованих на захист інтересів держави, представляти інтереси держави в суді відповідно до ст.23 Закону України "Про прокуратуру", навівши відповідне обґрунтування цього.

Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Як вбачається з матеріалів справи, Коростишівською окружною прокуратурою у порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" направлено повідомлення від 06.08.2024 №53-1941вих-24 до Коростишівської міської ради, у якому вказано про необхідність надати інформацію про вжиті Коростишівською міською радою заходи, спрямовані на вирішення правовідносин щодо неякісно виконаного ремонту та повідомити чи планується вжиття таких заходів (т.1, а.с.208-210).

У листі Коростишівської міської ради від 12.08.2024 №03-30/1599 вказано про направлення претензії відповідачу щодо усунення виявлених недоліків (дефектів) під час проведення поточного ремонту захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18 (т.1, а.с.211).

У подальшому Коростишівською окружною прокуратурою у порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" направлено повідомлення від 02.10.2024 №53-2462вих-24 до Коростишівської міської ради, у якому вказано про необхідність надати інформацію про результати розгляду ФОП Левківським П.М. листа-претензії Коростишівської міської ради та чи усунено на даний час відповідачем виявлені недоліки (дефекти), якщо ні - повідомити чи планується вжиття заходів, спрямованих на вирішення вказаних спірних правовідносин (т.1, а.с.214-215).

Листом від 25.10.2024 №03-20/2126 Коростишівська міська рада повідомила Коростишівську окружну прокуратуру, що Коростишівською міською радою не планується вжиття заходів для вирішення вищевказаних питань (т.1, а.с.216). До вказаного листа додано лист-відповідь відповідача від 14.10.2024 №2 на претензію, у якому останній повідомив, що виконав умови договору №6 від 18.10.2022 (виконання робіт по об`єкту "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: Житомирська область, м. Коростишів, вул. Соборна Площа, 18") у повному обсязі, а замовник прийняв їх без будь-яких зауважень. При виконанні робіт виконавцем не було допущено недоробок, дефектів чи недоліків. Виявлені недоліки не є наслідком надання виконавцем неякісних послуг (т.1, а.с.201).

Як зазначає прокурор, Коростишівська окружна прокуратура опрацювала Єдиний державний реєстр судових рішень та з`ясовано, що Коростишівською міською радою позовів до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав не подано.

Оскільки Коростишівська міська рада не здійснює належний захист інтересів держави та не використовує надані чинним законодавством повноваження, а з часу повідомлення органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру", останній не вжив заходів для захисту інтересів держави, прокурор звернувся до суду з цим позовом в інтересах держави в особі Коростишівської міської ради.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що прокурором у повній мірі дотримано вимоги статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та доведена наявність підстав для його участі у даній справі в інтересах визначеного позивача, тому відповідно наведені відповідачем у клопотанні підстави для залишення позовної заяви без розгляду не знайшли підтвердження.

Оцінивши в сукупності матеріали справи, проаналізувавши вимоги чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, врахувавши пояснення учасників процесу, господарський суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог, враховуючи наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.10.2022 між Коростишівською міською радою (замовник, позивач) та Фізичною особою - підприємцем Левківським Павлом Миколайовичем (виконавець, відповідач) був укладений договір №6 (т.1, а.с.19-26), відповідно до п.1.1 якого виконавець зобов`язується надати послуги: "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул Соборна Площа, 18 Житомирської області" (код ДК 021:2015: 45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт), а змовник прийняти від виконавця надані послуги та оплатити їх.

У п.2.2 договору визначено строк надання послуг:

- початок надання послуг виконавцем - з дати підписання договору;

- завершення надання послуг виконавцем - до 20.11.2022.

За умовами п.2.4 договору, за згодою сторін строки надання послуг можуть бути змінені із внесенням відповідних змін до договору у разі виникнення документально підтверджених обставин непереборної сили; невиконання або неналежного виконання замовником своїх зобов`язань порушення умов фінансування, внесення змін до проектної документації; дій третіх осіб, що унеможливлюють належне надання послуг, за винятком випадків, коли ці дії зумовлені залежними від виконавця обставинами; виникнення інших обставин, що можуть вплинути на строки надання послуг) за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення ціни, визначеної у договорі.

Згідно з п.2.6 договору, фактичний строк закінчення надання послуг по окремим об`єктам (обсягам, етапам, видам послуг) визначається датою підписання замовником "Акта приймання-передачі наданих послуг".

Відповідно до п.3.1 договору, ціна договору складає 399970,00 грн без ПДВ, Ціна договору є тверда та враховує усі витрати виконавця на виконання предмету договору.

Замовник здійснює платежі за надані послуги на підставі підписаних актів приймання-передачі наданих послуг (за формою №КБ-2в), інших актів та довідок (за формою №КБ-3) протягом 5 робочих днів з дати підписання сторонами актів приймання-передачі наданих послуг (п.3.5 договору).

Замовник зобов`язаний розглянути і підписати подані виконавцем документи, що підтверджують надання послуг, або обґрунтувати причини відмови від їх підписання протягом 5-ти робочих днів з дня одержання (п.3.6 договору).

У п.4.1 договору сторони погодили, що замовник, зокрема має право:

- з д і й с н ю в а т и контроль та нагляд за ходом і якістю надання послуг, дотримання вимог проектно-кошторисної документації, національним стандартам України, термінами надання, використанням виконавцем матеріалів і обладнання, а також станом охоронної та промислової безпеки, не втручаючись при цьому в оперативно-господарську діяльність виконавця.

Виявлені під час перевірок відступи від законодавчих, нормативно-правових актів, охорони праці підлягають усуненню. При виявленні порушень вимог законодавства охорони праці замовником складається акт. (пп.4.1.1);

- відмовитися від прийняття наданих послуг у разі виявлення дефектів/недоліків, які виключають можливість їх (його) використання відповідно до мети, зазначеної у проектній документації та договорі, і не можуть бути усунені виконавцем (пп.4.1.4);

- вимагати від виконавця усунення за його рахунок, у с т р о к и, визначені законодавством України, замовником (чи уповноваженими ним особами), всіх в и я в л е н и х п р и п р и й н я т т і наданих послуг замовником, так і п і д ч а с г а р а н т і й н о г о с т р о к у недоліків (недоробок, порушень), якщо ці недоліки (недоробки, порушення) виникли саме з вини виконавця, а також сплати виконавцем визначеної умовами договору пені (неустойки) (пп.4.1.5);

- вимагати від виконавця безоплатного усунення дефектів/недоліків, що виникли внаслідок допущених ним порушень (пп.4.1.6);

- за умови несвоєчасного усунення виявлених на об`єкті недоліків (дефектів, недоробок, порушень) у строки, визначені замовником (чи уповноваженими ним особами), доручити усунення цих недоліків (дефектів, недоробок, порушень) за рахунок виконавця іншій особі та вимагати від виконавця відшкодування відповідних збитків (пп.4.1.7).

За умовами п.4.4 договору виконавець, зокрема зобов`язаний:

- надати послуги за договором відповідно до договору, договірної ціни, яка є невід`ємною частиною договору, проектно-кошторисної, технічної документації, з суворим дотриманням чинного в Україні законодавства (пп.4.4.1);

- своєчасно, у строки, визначені чинним законодавством, умовами договору, замовником чи іншими, уповноваженими замовником особами, та за свій рахунок усувати всі виявлені як при прийнятті наданих послуг замовнику, так і під час гарантійного строку недоліки (недоробки, порушення) (пп.4.4.2);

- відшкодувати відповідно до чинного законодавства України та умов договору завдані замовнику збитки (пп.4.4.3);

- виконувати отримані в ході надання послуг вказівки замовника щодо способу усунення недоліків під час надання послуг тощо, якщо вони не суперечать умовам чинного законодавства України та договору (пп.4.4.6).

Відповідно до п.6.1 договору, приймання-передача наданих послуг проводиться відповідно до чинних нормативних актів, шляхом підписання акта приймання-передачі наданих послуг, які виконавець надає замовнику протягом 5 робочих днів після надання послуг.

Після одержання від виконавця акта приймання-передачі наданих послуг замовник протягом 5 робочих днів зобов`язаний його підписати або впродовж того ж строку надати вмотивовану відмову від підписання з одночасним складанням двостороннього акта виявлених недоліків, у якому сторони визначають необхідні доопрацювання з вказівкою порядку і строків їх усунення (п.6.2 договору).

Відмова виконавця від підписання акта виявлених недоліків не звільняє його від обов`язку усунення недоліків/дефектів та відповідальності, передбаченої законодавством та цим договором, а акт виявлених недоліків вважається підписаним в редакції замовника (п.6.3 договору).

Усі послуги щодо усунення виявлених дефектів/недоліків виконуються силами і за рахунок виконавця. Після усунення дефектів/недоліків послуг виконавець повторно повідомляє замовника про готовність до передачі послуг (п.6.4 договору).

Згідно з п.7.1 договору, виконавець гарантує якість наданих послуг, досягнення показників, визначених у проектній документації, та можливість їх експлуатації п р о т я г о м г а р а н т і й н о г о строку згідно з чинним законодавством України.

При цьому у п. 7.2 договору сторони погодили, що г а р а н т і й н и й с т р о к наданих послуг с т а н о в и т ь о д и н р і к та починається з дня підписання сторонами акта приймання-передачі наданих послуг.

У разі виявлення замовником п р о т я г о м г а р а н т і й н о г о с т р о к у недоліків (дефектів) у наданих послугах, він повідомляє про них виконавця.

Гарантійні строки продовжуються на час, протягом якого результати наданих послуг не могли використовуватись внаслідок виявлених недоліків (дефектів), відповідальність за які несе виконавець.

Виконавець в і д п о в і д а є за недоліки (дефекти), виявлені в наданих послугах п р о т я г о м г а р а н т і й н и х строків (п.7.3 договору).

Пунктом 7.4 договору передбачено, що, у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) п р о т я г о м г а р а н т і й н и х с т р о к і в, він зобов`язаний повідомити про це виконавця і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).

Якщо виконавець відмовиться взяти участь у складанні акта, замовник має право скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його виконавцю.

Виконавець зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення (п.7.5 договору).

Відповідно до п.8.2 договору, зокрема, у разі неякісного виконання зобов`язань виконавець сплачує замовнику штрафні санкції у розмірі 10% вартості від обсягу неякісно наданих послуг. При цьому, виконавець не звільняється від обов`язку виправлення недоробок, дефектів чи недоліків. Усунення неякісно наданих послуг проводиться виконавцем за свій рахунок;

Крім сплати штрафних санкцій виконавець компенсує замовнику збитки, зумовлені невиконанням або неналежним виконанням своїх зобов`язань за договором (п.8.4 договору).

Згідно з п.8.7 договору, якщо замовнику нанесені матеріальні збитки (матеріальна шкода) виконавцем, особами залученими ним до виконання зобов`язань за даним договором, виконавець зобов`язаний повністю погасити ці збитки (шкоду) шляхом перерахування грошових коштів на рахунок замовника, або передати замовнику матеріальні цінності, аналогічні тим, що були втрачені замовником.

За умовами п.9.2 договору, строк дії договору, за взаємною згодою сторін, може бути продовжений відповідно до вимог діючого законодавства, про що укладається додаткова угода.

Відповідно до п.11.1, 11.2 договору, даний договір набирає чинності з дня його підписання та діє до завершення або припинення воєнного стану, оголошеного указом Президента України, а в частині оплати - до повного виконання сторонами узятих на себе зобов`язвнь. Строк дії цього договору може бути продовжений за згодою сторін у разі продовження строку дії воєнного стану в Україні понад період, визначений указом Президента України про продовження строку дії воєнного стану в Україні, але не пізніше ніж до 31.12.2022.

Закінчення строку дії договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Закінчення погодженого сторонами терміну дії договору не може бути підставою для припинення нарахування штрафу (пені) за неналежне виконання сторонами зобов`язань, що випливають з договору.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.11.2022 відповідач звернувся з листом №5 до позивача, у якому повідомив, що при виконанні робіт згідно договору №6 від 18.10.2022 по об`єкту: "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м.Коростищів, вул. Соборна Площа, 18 Житомирської області" виникли об`єктивні обставини, що унеможливлюють виконання зобов`язань в строки, передбачені договором, у зв`язку з частим відключенням електропостачання (військові дії) та з періодичним підтопленням підвального приміщення, що відтермінувало строк виконання будівельно-ремонтних робіт, та просив продовжити термін дії договору до 30.12.2022 шляхом підписання додаткової угоди (т.1, а.с.29).

18.11.2022 між сторонами була укладена додаткова угода №1 до договору №6 від 18.10.2022 (т.1, а.с.27), згідно з якою сторони домовилися внести зміни до договору №6 від 18.10.2022 та викласти п.2.2 в наступній редакції:

"2.2. Строк надання послуг:

- початок надання послуг виконавцем - з дати підписання договору;

- завершення надання послуг виконавцем - до 16.12.2022.

Суд встановив, що підписаними сторонами актами приймання виконаних будівельних робіт №1 за листопад 2022 року на загальну суму 147348,00 грн та №2 за грудень 2022 року на загальну суму 87999,00 грн та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2022 року на суму 147348,00 грн та за грудень 2022 року на суму 87999,00 грн (т.1, а.с.55-92), які були оплачені позивачем у повному обсязі, підтверджується. що на виконання вказаного договору відповідач виконав роботи "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18 Житомирської області" (код ДК 021:2015:45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт) на загальну суму 235347,00 грн. Жодних зауважень вказані акти не містять.

Водночас прокурор обґрунтовує позовні вимоги наявним у матеріалах справи висновком експерта Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 20.05.2024 №1529/23-25, яку проведено у межах кримінального провадження №0000265 від 07.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, у якому зазначено, що "... частина робіт виконана неякісно, не може бути прийнята та повинна бути перероблена. Вартість неякісно виконаних робіт з поточного ремонту захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18, які не можуть бути прийняті і повинні бути перероблені становить 66028,41 грн, в т.ч. єдиний податок 1320,58 грн. Також під час проведення натурного обстеження виявлено коробку від біотуалету, але сам біотуалет в приміщеннях сховища відсутній. Вартість біотуалету згідно звітної документації становить 6533,07 грн, в т.ч. єдиний податок 130,66 грн (т.1, а.с.171-200).

Відповідно до частини 1 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За змістом статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

В силу положень статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з положеннями статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1,2,4 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Згідно зі ст.839 ЦК України, підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Згідно зі ст.852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.

За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до ч.1,2,3 ст.853 ЦК України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

Згідно з ч.1 ст.854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Статтею 857 ЦК України визначено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру.

Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові.

Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Відповідно до ст.858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника.

Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості.

Статтею 859 ЦК України визначено, якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього г а р а н т і й н о г о строку.

Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

Відповідно до ст.860 ЦК України, п е р е б і г г а р а н т і й н о г о с т р о к у п о ч и н а є т ь с я з моменту, коли виконана робота була прийнята або мала бути прийнята замовником, якщо інше не встановлено договором підряду.

До обчислення гарантійного строку за договором підряду застосовуються положення статті 676 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором або законом.

Суд враховує, що відповідно до ст. 676 ЦК України, гарантійний строк починається з моменту передання товару покупцеві, якщо інше не встановлено договором купівлі-продажу.

Гарантійний строк, встановлений договором купівлі-продажу, продовжується на час, протягом якого покупець не міг використовувати товар у зв`язку з обставинами, що залежать від продавця, до усунення їх продавцем.

Гарантійний строк продовжується на час, протягом якого товар не міг використовуватися у зв`язку з виявленими в ньому недоліками, за у м о в и п о в і д о м л е н н я про це продавця в порядку, встановленому статтею 688 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1. ст. 688 ЦК України, покупець зобов`язаний повідомити продавця про порушення умов договору купівлі-продажу щодо кількості, асортименту, якості, комплектності, тари та (або) упаковки товару у с т р о к, в с т а н о в л е н и й д о г о в о р о м або а к т а м и ц и в і л ь н о г о законодавства, а якщо такий строк не встановлений, - в розумний строк після того, як порушення могло бути виявлене відповідно до характеру і призначення товару.

Враховуючи приписи зазначених норм права, а також те, що Коростишівська міська рада прийняла обумовлені договором №6 від 18.10.2022 роботи на загальну суму 235347,00 грн за актами приймання виконаних будівельних робіт №1 за листопад 2022 року на суму 147348,00 грн та №2 за грудень 2022 року на суму 87999,00 грн, які підписані сторонами, а також і н ж е н е р о м з т е х н і ч н о г о н а г л я д у - Ладур О.І. (на підставі договору №271 від 17.11.2022), без будь-яких зауважень, заперечень чи застережень, суд дійшов висновку, що позивач погодився з кількістю, вартістю і якістю робіт, які були виконані відповідачем.

Крім того, у акті приймання виконаних будівельних робіт №2 за грудень 2022 року значиться біотуалет за ціною 6402,41 грн, жодних зауважень щодо його відсутності позивач не висловив, що свідчить про те, що позивач прийняв за вказаним актом цей біотуалет і він був у наявності на момент прийняття.

При цьому, зі змісту наявних у матеріалах справи документів вбачається, що виконані відповідачем роботи за вищенаведеними договорами були оплачені позивачем у повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів справи, акти приймання виконаних будівельних робіт №1 за листопад 2022 року на суму 147348,00 грн та №2 за грудень 2022 року на суму 87999,00 грн були підписані сторонами 18.11.2022 та 15.12.2022 відповідно, тому згідно з п.7.2 договору гарантійний строк наданих послуг починається з дня підписання сторонами акта приймання-передачі наданих послуг та становить один рік. При цьому суд враховує, що матеріали справи не містять доказів існування визначених п. 7.2 договору та ст. 676 ЦК України підстав для продовження гарантійних строків.

Натомість, суд встановив, що позивач протягом встановленого договором гарантійного строку до відповідача стосовно наявності недоліків (дефектів) у наданих послугах, як це передбачено п.7.2-7.4 договору, не звертався, а також не запрошував відповідача для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).

Тому не спростовують наведеного і доводи прокурора про те, що відділом поліції №2 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області 07.06.2023 (тобто під час гарантійного строку надання послуг) внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом "Привласнення чи розтрати чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану" у виді непроведення ремонтних робіт захисної споруди та заволодіння грошовими коштами, виділеними на її ремонт, тобто за фактом скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, за результатами проведеного 04.06.2023 комісійного обстеження (рейдової перевірки) захисної споруди.

Згідно з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1529/23-25 від 20.05.2024, на який прокурор посилається як на підставу для стягнення з відповідача збитків у зазначеному в ньому розмірі, саме лише обстеження об`єкту дослідження відбулося 24.01.2024 (т.1, а.с.176), тобто поза межами встановлених договором гарантійних строків на виконані роботи. Додана до матеріалів справи без доказів направлення претензія, адресатом у якій зазначено відповідача, датована 12.08.2024. До того ж, згідно пояснень представника позивача, існування зазначеної претензії обґрунтовано необхідністю реагування на звернення прокурора.

При цьому суд зауважує, що під час розгляду справи представник позивача повідомив, що жодних претензій до відповідача щодо якості виконаних робіт Коростишівська міська рада не має, біотуалет знаходиться у коробці у приміщенні, в якому проводились ремонтні роботи.

Зважаючи на обґрунтування позовних вимог висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1529/23-25 від 20.05.2024, суд також зауважує, що у дослідницькій частині цього висновку, експерт зазначає, що за результатами натурного обстеження встановлено ряд неякісно виконаних робіт, які не можуть бути прийняті і повинні бути перероблені, зокрема: роботи по фарбуванню стін , малярні роботи з фарбування стель, по влаштованих підлогах обширні тріщини, здимання, сколи, викришування розчину, плями і забруднення. Зважаючи, що термін експлуатації відремонтованих поверхонь, на момент проведеного огляду, становить менше п`ятнадцяти місяців, м о ж л и в о стверджувати, що більшість з вказаних дефектів виникли внаслідок неналежної якості виконаних робіт та застосованих матеріалів, а не з причин неналежної експлуатації будівель.

Водночас з висновку експерта вбачається, неможливість надати відповіді на поставлені йому питання у зв`язку із не представленням на дослідження проектно - кошторисної документації по об`єкту дослідження, а також інформації про с т а н оздоблювальних покриттів, стель та підлог приміщень до п о ч а т к у в и к о н а н н я робіт.

Таким чином, у вказаному висновку експерт зазначає про можливі причини виникнення порушень якості, однак такі припущення неможливо розцінювати як доказ причинного зв`язку між можливим порушенням відповідачем будівельних нормативів та виникненням дефектів стін, стель та підлоги, оскільки, за встановлених судом обставин та без можливості оцінки с т а ну оздоблювальних покриттів, стель та підлог приміщень до п о ч а т к у в и к о н а н н я робіт, зокрема, стверджувати, що саме порушення технології виконання робіт відповідачем є причиною виникнення виявлених, до того ж поза межами гарантійного терміну, дефектів - неможливо.

Зокрема, в контексті наведеного, суд враховує і той факт, що додатковою угодою №1 від 18.11.2022 було продовжено строк надання послуг до 16.12.2022 саме з огляду на повідомлення відповідача позивачу, що при виконанні робіт згідно договору №6 від 18.10.2022 по об`єкту: "Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна Площа, 18 Житомирської області" виникли об`єктивні причини, що унеможливлюють виконання зобов`язань у строки, передбачені договором, зокрема через періодичне підтоплення підвального приміщення. Також суд враховує твердження представника позивача про те, що після ремонту приміщення не використовувалося, тому увесь час було зачинене і останнє могло негативно вплинути на його стан.

Крім того, щодо посилань прокурора на висновок судової будівельно-технічної експертизи №1529/23-25 від 20.05.2024 при зазначенні суми збитків, суд зауважує, що у висновку експерт вказує саме вартість неякісно виконаних робіт з поточного ремонту захисної споруди цивільного захисту за адресою: м. Коростишів, вул. Соборна площа, 18, які не можуть бути прийняті і повинні бути перероблені (66028,41 грн, в т.ч. єдиний податок 1320,58 грн), а не збитків.

Також суд враховує та звертає увагу, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 07.06.2023 було внесено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, а саме - за фактом "П р и в л а с н е н н я чи р о з т р а т и чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану" у виді непроведення ремонтних робіт захисної споруди та заволодіння грошовими коштами, виділеними на її ремонт. При цьому згідно з постановою відділу поліції №2 Житомирського районного управління поліції про закриття кримінального провадження від 10.01.2025, вказане кримінальне провадження закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, оскільки у ході досудового розслідування не установлено факту привласнення, розтрати та заволодіння чужим майном.

З огляду на вищезазначене суд також враховує, що відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Разом із тим, в силу положень статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Частиною 1 статті 225 Господарського кодексу України визначено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків (частина 3 статті 225 Господарського кодексу України).

Згідно з положеннями статті 226 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов`язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб`єктам, - зобов`язаний відшкодувати на вимогу цих суб`єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі. Сторона, яка порушила своє зобов`язання або напевно знає, що порушить його при настанні строку виконання, повинна невідкладно повідомити про це другу сторону. У протилежному випадку ця сторона позбавляється права посилатися на невжиття другою стороною заходів щодо запобігання збиткам та вимагати відповідного зменшення розміру збитків. Сторона господарського зобов`язання позбавляється права на відшкодування збитків у разі якщо вона була своєчасно попереджена другою стороною про можливе невиконання нею зобов`язання і могла запобігти виникненню збитків своїми діями, але не зробила цього, крім випадків, якщо законом або договором не передбачено інше. Не підлягають відшкодуванню збитки, завдані правомірною відмовою зобов`язаної сторони від подальшого виконання зобов`язання.

Отже, обов`язок з відшкодування збитків настає для суб`єктів господарювання у разі порушення господарського зобов`язання в результаті неналежного виконання (або невиконання) умов договору (статті 224, 225 Господарського кодексу України, стаття 623 Цивільного кодексу України).

Відшкодування збитків є видом відповідальності учасників цивільних правовідносин за шкоду, яка є негативним наслідком правопорушення. При цьому збиток - це грошова оцінка шкоди, яка підлягає відшкодуванню за неможливості, недоцільності або у разі відмови потерпілого від відшкодування шкоди в натурі.

Частиною 1 статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. У частині 2 статті 22 цього ж Кодексу наведено поняття збитків, якими є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ч.1 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Так, відповідно до вказаних положень статті 623 та статті 22 Цивільного кодексу України відшкодуванню підлягають збитки, причиною яких є порушення зобов`язання, якого припустився боржник.

Слід зазначити, що для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка (дія чи бездіяльність особи); шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Отже, позивач, з урахуванням положень частини 1 статті 74 ГПК України, у контексті спірних правовідносин повинен довести факт невиконання (неналежного виконання) умов договору підряду - протиправної поведінки, наявність збитків та їх розмір, а також причинний зв`язок між збитками позивача та діями відповідача.

Аналогічна правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 24.07.2018 у справі №916/2408/17.

Разом з тим, як убачається із наявних у справі доказів та встановлено під час судового розгляду справи, виконані відповідачем роботи з поточного ремонту захисної споруди цивільного захисту прийняті позивачем у справі без будь-яких зауважень. При цьому протягом встановленого договором гарантійного строку до відповідача стосовно наявності недоліків (дефектів) у наданих послугах, як це передбачено п.7.2-7.4 договору, позивач не звертався, а також не запрошував відповідача для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів). Вказаним спростовуються доводи про невиконання (неналежне виконання) умов договору підряду відповідачем, відповідно факт протиправної поведінки останнього є не доведеним.

За таких обставин, наявні у справі докази в їх сукупності не свідчать про існування всіх необхідних елементів складу цивільного правопорушення, що є необхідною умовою для притягнення відповідача у справі до цивільної відповідальності у вигляді стягнення збитків. Прокурором не доведено у даному випадку наявності протиправної поведінки відповідача, обґрунтованості заявленої до стягнення як збитіви суми та існування причинного зв`язку, що є підставою для відмови у позові.

Відповідно до ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд із цим, за змістом п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України", обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином суд зазначає, що решта долучених до справи доказів та доводів сторін ретельно досліджена і наведених висновків суду не спростовує.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

З огляду на відмову у задоволенні позовних вимог, відповідно до ст.129 ГПК України, судовий збір покладається на прокуратуру.

Стосовно стягнення витрат на професійну правничу допомогу, понесених відповідачем, у розмірі 5000,00 грн суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 123 ГПК України передбачено що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу (частина третя статті 123 ГПК України).

Відповідно до ч.8 ст.129 ГПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач у відзиві на позовну заяву вказав попередній (орієнтовний) розмір витрат на професійну правничу допомогу, які він очікує понести, у розмірі 5000,00 грн.

Згідно з матеріалами справи, правову допомогу по справі Фізичній особі - підприємцю Левківському Павлу Миколайовичу надавав адвокат Крижанівський Владислав Вікторович на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АМ №1116994 (т.2, а.с.28).

Суд встановив, що між відповідачем та адвокатом Крижанівським В.В. був укладений договір про надання правової допомоги від 29.01.2025 (т.2, а.с.29-30), відповідно до розділу 1 якого предметом договору є надання замовнику правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу його діяльності. Складення заяв, скарг, заперечень, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів замовника, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення. Представництво замовника у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та кримінального судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Розмір оплати праці виконавця при наданні правової допомоги, а також умови та порядок розрахунків, визначаються сторонами в додатках до цього договору. За домовленістю сторін, оплата правової допомоги може здійснюватись також у вигляді передоплати (п.1,2 розділу 3 договору).

Згідно з актом про надані послуги від 21.05.2025 (додаток до договору від 25.01.2025) (т.2, а.с.146), підписаним відповідачем та адвокатом Крижанівським В.В., виконавець надав, а замовник прийняв послуги на загальну суму 5000,00 грн, а саме:

- надання консультацій з питань пред`явленого позову керівника Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах Коростишівської міської ради про неналежно виконані роботи, складання та подача до суду відзиву на позовну заяву, заперечень на відповідь на відзив, письмових клопотань;

- представництво інтересів замовника у Господарському суді Житомирської області у справі №906/78/25.

На підтвердження понесених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу до матеріалів справи надано квитанції на загальну суму 5000,00 грн (т.2, а.с.147-148).

Відповідно до частин першої і другої статті 126 ГПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина третя статті 126 ГПК України).

Відповідно до ч.4 ст.126 ГПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Отже, для включення всієї суми гонорару у відшкодування, згідно до положень ст.126 ГПК України, має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати були необхідними, тобто виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а розмір цих витрат є розумним та виправданим.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 126 ГПК України).

Клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу до суду не надходило.

Відповідно до ч.5 ст.129 ГПК України, під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Відповідно до ст.30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Проаналізувавши в сукупності все вищевикладене, суд дійшов висновку, що заявлені представником відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн є доведеними, документально обґрунтованими та такими, що відповідають критерію розумної необхідності таких витрат та підлягають стягненню на користь відповідача з Житомирської обласної прокуратури та Коростишівської міської ради у рівних частинах.

Керуючись статтями 2, 73-79, 86, 123, 129, 233, 236-238, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Стягнути з Житомирської обласної прокуратури (10008, Житомирська область, місто Житомир, вул. Святослава Ріхтера, буд. 11, ід. код 02909950) на користь Фізичної особи - підприємця Левківського Павла Миколайовича ( АДРЕСА_1 , ід. номер НОМЕР_1 ):

- 2500,00 грн витрат на правничу допомогу.

3. Стягнути з Коростишівської міської ради (12501, Житомирська обл., Житомирський р-н, місто Коростишів, вул.Дарбіняна, будинок 11, ід. код 04053660) на користь Фізичної особи - підприємця Левківського Павла Миколайовича ( АДРЕСА_1 , ід. номер НОМЕР_1 ):

- 2500,00 грн витрат на правничу допомогу.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 21.07.25

Суддя Вельмакіна Т.М.

1 - до справи;

- прокурору та позивачу через систему "Електронний суд";

2 - відповідачу (рек. з повід.)