ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" липня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/2190/25

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Мужичук Ю.Ю.

за участі секретаря судового засідання Крамарової Н.В.

розглянувши справу

за позовом Управління житлово-комунального господарств м. Південне Харківського району Харківської області
до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова, м. Харків
про стягнення коштів
за участю представників:

позивача - не з`явився;

відповідача - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Управління житлово-комунального господарства міста Південне Харківського району Харківської області через підсистему Електронний суд звернулось до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова, в якій просить суд стягнути суму заборгованості в розмірі 165 690,15 грн.

Також позивач просить стягнути судовий збір у сумі 3028,00 грн та покласти витрати по справі на відповідача.

Позов обґрунтовано посиланням на невиконання відповідачем умов Договору № 341 спільного тимчасового безоплатного користування нерухомим майном від 22.09.2023.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.06.2025 позов залишено без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: - відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; - попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; - підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

02.07.2025, на виконання вимог ухвали суду, позивач усунув недоліки, які слугували підставою для залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи № 922/2190/25 постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено розгляд справи в судовому засіданні "22" липня 2025 р. о 13:00.

11.07.2025 відповідач через систему "Електронний суд" надав до Господарського суду Харківської області відзив на позовну заяву (вх. №16272), в якому відповідач вказує, що проти укладання між сторонами договору № 341 спільного тимчасового безоплатного користування нерухомим майном від 22.09.2023 не заперечує, проте п.3.3. вказаного договору передбачено відшкодування відповідачем за Військову частину комунальних послуг є укладені договори окремо за кожним видом наданих комунальних послуг за відповідним пакетом документів. Позивач протягом 2024 року не звертався до відповідача з відповідним пакетом документів на відшкодування за вересень - грудень 2024 року, а звернувся лише в травні 2025 року, чим позбавив себе можливості отримання відшкодування за отримані Військовою частиною комунальні послуги, оскільки відповідач є бюджетною установою та фінансується з державного бюджету та є розпорядником коштів виключно в рамках взятих на себе зобов`язань бюджетного періоду.

Представник позивача у судове засідання з розгляду справи по суті 22.07.2025 не з`явився, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, документу в електронному вигляді: "Ухвала про відкриття провадження (спрощене)" від 03.07.2025 по справі № 922/2190/25, який доставлено відповідачу - 03.07.2025 о 23:37.

Представник відповідача у судове засідання з розгляду справи по суті 22.07.2025 не з`явився, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, документу в електронному вигляді: "Ухвала про відкриття провадження (спрощене)" від 03.07.2025 по справі № 922/2190/25, який доставлено позивачу - 03.07.2025 о 23:37.

Процесуальні наслідки неявки позивача у судове засідання та дії суду у такому випадку передбачені ст. 202 Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у судове засідання з розгляду справи по суті 22.07.2025 не з`явився; про поважність причин неявки суд не повідомив; заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача не надав.

Про час та місце судового засідання позивач був повідомлений ухвалою суду через електронний кабінет у підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС.

Згідно ч. 4 ст. 252 ГПК України перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Клопотань про відкладення розгляду справи від позивача до суду не надходило.

Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (ч. 1, 4 ст. 13 ГПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

У свою чергу, у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.01.2022 у справі № 905/458/21 надано характеристику положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України за методом правового регулювання цих норм.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду.

Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи "імперативна" заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 Господарського процесуального кодексу України.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи викладене, суд залишає позов без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи, що позов залишено без розгляду з підстав неявки позивача у судове засідання, суд покладає судові витрати на позивача.

Також, суд зазначає, що згідно ч.4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 13, 42, 46, 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позов Управління житлово-комунального господарств м. Південне Харківського району Харківської області до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова про стягнення коштів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку, відповідно до ст. 256-257 ГПК України, протягом десяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвалу складено та підписано 22.07.2025.

Суддя Ю.Ю. Мужичук