ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" червня 2025 р. Справа№ 910/5995/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Кропивної Л.В.

Руденко М.А.

при секретарі судового засідання Муковоз В.І.,

за участю представників:

від позивача - Гуленко Ю.М.;

від відповідача-1 - представник не прибув;

від відповідача-2 - представник не прибув;

від відповідача-3 - Сільченко Т.А.;

від відповідача-4 - Мандригель Р.С.;

від відповідача-5 - представник не прибув;

від відповідача-6 - представник не прибув;

від відповідача-7 - представник не прибув;

від відповідача-8 - представник не прибув;

від відповідача-9 - представник не прибув;

від відповідача-10 - представник не прибув;

від відповідача-11 - представник не прибув;

від відповідача-12 - представник не прибув;

від відповідача-12 - представник не прибув;

від відповідача-13 - представник не прибув;

від третьої особи-1 - представник не прибув;

від третьої особи-2 - представник не прибув;

від третьої особи-3 - Мацегорін А.О.;

від третьої особи-4 - Мацегорін А.О.,

розглянувши апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДХ Інвест Нерухомість" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.03.2025 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №910/5995/24 (суддя -Турчин С.О.) за позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до 1) ОСОБА_1 ; 2) ОСОБА_2 ; 3) ОСОБА_3 ; 4) ОСОБА_4 ; 5) ОСОБА_5 ; 6) ОСОБА_6 ; 7) ОСОБА_7 ; 8) ОСОБА_8 ; 9) ОСОБА_9 ; 10) ОСОБА_10 ; 11) ОСОБА_11 ; 12) ОСОБА_12 ; 13) ОСОБА_13 , третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Публічне акціонерне товариство "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "НАДРА"; третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Національний банк України; третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД"; третя особа-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "ДХ Інвест Нерухомість" про солідарне стягнення 1 757 389 357,57 грн.

ВСТАНОВИВ наступне.

Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до Господарського суду міста Києва позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 про солідарне стягнення 1 757 389 357,57 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані спільним завданням майнової шкоди відповідачами 1-13 як посадовими особами ПАТ "КБ "НАДРА", внаслідок прийняття останніми необґрунтованих та недобросовісних рішень (оформлених протоколами) в складі колегіальних органів управління ПАТ "КБ "НАДРА".

18.03.2025 через систему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" надійшла зустрічна позовна заява, в якій заявник просив суд:

визнати недійсним п.9.3 Консорціумного кредитного договору № 37/2012- КК від 24.09.2012 р, укладеного між Публічним акціонерним товариством "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "НАДРА", Публічним акціонерним товариством "Банк "Кліринговий дім" та Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД";

визнати недійсним Консорціумний кредитний договір № 37/2012-КК від 24.09.2012, укладений між Публічним акціонерним товариством "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "НАДРА", Публічним акціонерним товариством "Банк "Кліринговий дім" та Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.03.2025 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" від 18.03.2025 - повернуто заявнику.

Так, місцевий господарський суд дійшов висновку про те, що процесуальним правом самостійно ініціювати зустрічний позов чи змінити сторони існуючого судового провадження треті особи, які не заявляють самостійних вимог за приписами чинного ГПК України не наділені.

Крім цього, суд вказав про те, що заявлені Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" позовні вимоги не є й позовними вимогами третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у справі №910/5995/24, у розумінні статті 49 Господарського процесуального кодексу України.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" та Товариство з обмеженою відповідальністю "ДХ Інвест Нерухомість" звернулися до Північного апеляційного господарського суду з апеляційними скаргами, в яких просять скасувати вказану ухвалу суду та направити справу для вирішення питання про відкриття провадження за зустрічною позовною заявою.

В обґрунтування вимог апеляційних скарг апелянти посилаються на те, що зустрічний позов є пов`язаним з первісним та їх спільний розгляд є доцільним.

В судове засідання 30.06.2025 прибули представники позивача, відповідача 3 та 4, а також третіх осіб 3, 4.

В судовому засіданні представником третьої особи 3 заявлено клопотання про зупинення провадження у справі, у зв`язку з необхідністю повідомлення про розгляд даної справи відповідача-8 в порядку передбаченому Конвенцією про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах.

Колегією суддів відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на наступне.

Так, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2025 постановлено звернутися до Центрального Органу Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії - Royal Courts of Justice в особі The Senior Master (For the attention of the Foreign Process Section) (Room E16, Strand, London WC2A 2LL) з проханням про вручення Вільсону Ховарду Джоржу (45 Pont Street, London, United Kingdom, SW1X 0BX) перекладу на англійську мову з нотаріальним засвідченням ухвали від 19.05.2025 про відкладення розгляду справи на 30.06.2025.

Згідно витягу з офіційного сайту АТ "Укрпошта" щодо відстеження пересилання поштових відправлень вказане відправлення вручено Центральному Органу Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії - Royal Courts of Justice в особі The Senior Master 25.06.2025.

Крім цього, апеляційним господарським судом було здійснено направлення ухвали Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2025 безпосередньо на адресу ОСОБА_8 , яка, згідно повідомлення про вручення міжнародного відправлення була ним отримана 20.05.2025.

Отже, апеляційним господарським судом вжито всіх належних заходів за для повідомлення відповідача 8 про дату та час судових засідань у даній справі, а тому колегія суддів вважає обізнаною вказану особу про наявність даного апеляційного провадження.

Враховуючи, що провадження у даній справі відкрито 11.06.2024, вказана особа має бути обізнаною із його наявністю та слідкувати за ходом розгляду справи, добросовісно користуючись своїми правами.

Отже, підстави для зупинення провадження у даній справі відсутні.

Після проголошення Судом відмови у задоволенні клопотання про зупинення провадження, представником третьої особи 3 заявлено клопотання про відкладення з таких самих мотивів, що й попереднє клопотання про зупинення.

Колегією суддів відмовлено в його задоволенні, оскільки, як вже було встановлено вище, апеляційним господарським судом вжито всіх належних заходів за для повідомлення відповідача 8 про дату та час судових засідань у даній справі, а тому колегія суддів вважає обізнаною вказану особу про наявність даного апеляційного провадження.

Представником третьої особи 4 в судовому засіданні 30.06.2025 було заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, з посиланням на надання йому часу для здійснення перекладу прохання та ухвали суду.

Колегією суддів відмовлено в задоволенні вказаного клопотання, з огляду на наступне.

Так, Товариство з обмеженою відповідальністю "ДХ Інвест Нерухомість" є апелянтом.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.06.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою вказаної особи та при цьому зобов`язано апелянта у строк до 26.06.2025 надати суду нотаріально засвідчений переклад на англійську мову у трьох примірниках, кожен з яких прошити окремо: ухвали від 17.06.2025 про відкриття апеляційного провадження, прохання про вручення документів з підтвердженням про вручення документів.

Оскільки апелянт не прибув за отриманням вказаних документів для здійснення перекладу до приміщення суду, вони були направлені йому за адресою офіційного місцезнаходження товариства та єдиною повідомленою суду 20.06.2025.

30.06.2025 вказані документи повернулися до суду з посиланням на відсутність адресата за вказаною адресою.

Згідно зі статтею 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Наведеними процесуальними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку на вчинення певних дій. Для цього особа, яка подала апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Посилання представника на те, що з ним лише 25.06.2025 було укладено договір правничої допомоги не є поважними причинами невиконання вимог ухвали суду та зводяться до внутрішньої організації роботи самого скаржника, мають суб`єктивний характер.

Отже, невиконання скаржником вимог ухвали суду в частині здійснення перекладу ухвали від 17.06.2025 про відкриття апеляційного провадження, прохання про вручення документів з підтвердженням про вручення документів відбулось не з поважних причин.

З урахуванням цього колегія суддів не вбачає підстав для надання скаржнику додаткового строку для виконання вимог ухвали суду.

Одночасно колегією суддів враховується, що розгляд апеляційних скарг третіх осіб призначено на одну дату та час, а тому оскільки судом повідомлено відповідача 8 про розгляд апеляційної скарги третьої особи 3, підстави для відкладення відсутні.

В судовому засіданні представник апелянтів - третьої особи 3, 4 у справі підтримав вимоги апеляційних скарг та просив їх задовольнити.

Вимоги апеляційних скарг були підтримані також представниками відповідача 3 та 4.

Представник позивача в судовому засіданні проти апеляційних скарг заперечив та просив залишити ухвалу суду першої інстанції без змін, а апеляційні скарги без задоволення.

Відповідачі 1-2, 5-13, а також треті особи 1,2 правом на участь представників у даному судовому засіданні не скористалися, хоча про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Так, підтвердженням повідомлення третіх осіб 1, 2 є довідки про доставку електронного документа (ухвал суду від 19.05.2025 та від 17.06.2025 про призначення справи до розгляду на 30.06.2025) до електронних кабінетів вказаних осіб.

Стосовно повідомлення відповідачів 1-2, 5-13, то судом на адреси офіційного місця проживання вказаних осіб було здійснено направлення ухвал від 19.05.2025 та від 17.06.2025 про призначення справи до розгляду на 30.06.2025.

Кореспонденція суду, направлена відповідачам 1-2, 5-13, повернулася з відміткою органу поштового зв`язку про відсутність адресатів за вказаними адресами.

Відповідно до частин 3, 7 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження №11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Крім цього, колегією суддів враховуються висновки Великої Палати Верховного Суду наведені в ухвалі від 05.10.2023 у справі № 9901/218/21 про те, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Враховуючи належне повідомлення вказаних осіб, а також з урахуванням того, що неявка їх представників в судове засідання не перешкоджає розгляду апеляційних скарг, вони розглянуті судом у даному судовому засіданні по суті з винесенням постанови.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційних скарг, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла до висновку про те, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню, з наступних підстав.

Як вже було вказано, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" подано зустрічну позовну заяву.

Згідно зі статтею 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачем і відповідачем - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Позивач у позовній заяві викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування (частина перша статті 162 ГПК України).

Статтею 46 ГПК України передбачено, що, крім прав та обов`язків, визначених статтею 42 цього Кодексу, позивач вправі, зокрема, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, змінити підстави або предмет позову у визначеному порядку та строки.

За змістом частини другої статті 46 та частини першої статті 180 ГПК України відповідач, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Правовий статус третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, визначається статтею 50 ГПК України. За змістом цієї статті, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, процесуальними правами щодо визначення підстав та предмета позову чи їх зміни не наділені.

Предметом зустрічного позову третьою особою без самостійних вимог визначено наступні вимоги про:

визнання недійсним п.9.3 Консорціумного кредитного договору №37/2012- КК від 24.09.2012 р, укладеного між Публічним акціонерним товариством "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "НАДРА", Публічним акціонерним товариством "Банк "Кліринговий дім" та Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД";

визнання недійсним Консорціумний кредитний договір № 37/2012-КК від 24.09.2012, укладений між Публічним акціонерним товариством "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "НАДРА", Публічним акціонерним товариством "Банк "Кліринговий дім" та Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД".

За доводами заявника зустрічного позову (третя особа у справі), визнання недійсним Консорціумного кредитного договору заперечить доводи позивача про протиправну поведінку відповідачів, а отже частково може виключити задоволення первісного позову.

Для вирішення питання щодо прийняття зустрічного позову важливо не лише здійснення аналізу його предмету та підстав, а й враховувати суб`єкта його подання.

Так, відповідно до ст. ст. 46 та 180 ГПК України таким правом наділений саме відповідач у справі.

Інші норми процесуального закону не розповсюджують це право на інших учасників процесу - а саме на третіх осіб.

Так, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, процесуальними правами щодо визначення підстав та предмета позову чи їх зміни не наділені.

Отже, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору за приписами чинного ГПК України процесуальним правом самостійно ініціювати зустрічний позов чи змінити сторони існуючого судового провадження не наділені.

Доводи апелянтів про взаємну пов`язаність первісного та зустрічного позовів жодним чином не спростовують обставин щодо відсутності у третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" процесуального права на подання зустрічного позову, з`ясування наявності якого є першочерговим перед встановленням обставин щодо пов`язаності позовів.

Крім цього, вказаний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" не може також вважатися позовом третьої особи з самостійними вимогами, враховуючи наступне.

Порядок та умови вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справу, врегульованого нормами статті 49 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).

Відповідно до частин першої, третьої статті 49 ГПК треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Необхідною умовою набуття статусу третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, є дотримання таких критеріїв: 1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмета спору); 2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам); 3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження). Дотримання цих критеріїв необхідно оцінювати та з`ясовувати під час прийняття рішення щодо вступу в справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги (схожий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 09.09.2019 у справі №910/12463/18, від 27.09.2019 у справі №904/323/19, від 11.11.2020 у справі №912/2751/16, в ході розгляду яких виникли подібні процесуальні правовідносини).

Згідно з частиною п`ятою статті 49 ГПК до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Частиною другою статті 180 вказаного Кодексу визначено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження із первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватися. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем, третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору необхідно розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Тому позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 49 ГПК, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

У постановах від 05.04.2024 у справі №910/10699/21 та від 02.04.2018 у справі №905/121/15 Верховний Суд зазначив, що: 1) самостійність вимог полягає в тому, що саме третя особа перебуває у правовідносинах із відповідачем, і що саме її право порушене. Тобто третя особа із самостійними вимогами заперечує/частково заперечує вимогу(ги) позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь; 2) самостійність вимог третьої особи полягає в тому, що третя особа вважає, ніби в матеріальних правовідносинах із відповідачем перебуває саме вона, і саме її право порушено відповідачем. Така особа заперечує вимогу позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь. Третя особа із самостійними вимогами процесуально протиставляє себе не лише відповідачу, а й позивачу, а її вимоги до відповідача є конкуруючими із вимогами позивача.

У даному випадку відсутня ознака самостійності вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД", яка полягає в тому, що воно вважає, ніби в матеріальних правовідносинах із відповідачем перебуває саме це товариство, і саме його право порушено відповідачем.

Відповідно до частини шостої статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на наведене висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення зустрічної позовної заяви законні та обґрунтовані, у зв`язку з чим відсутні підстави для зміни чи скасування прийнятої у справі ухвали, а подані апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення.

З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувана ухвала місцевого господарського суду прийнята з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим, правові підстави для задоволення апеляційних скарг відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційних скарг відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за їх подання покладаються на апелянтів.

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДХ Інвест Нерухомість" залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.03.2025 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №910/5995/24 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційних скарг покласти на їх заявників - третіх осіб у справі.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання повної постанови.

Повна постанова враховуючи перебування колегії суддів у відпустці з 07.07.2025 по 11.07.2025 складена: 16.07.2025 року.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді Л.В. Кропивна

М.А. Руденко