ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2025 року

м. Київ

cправа № 922/3982/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Кібенко О.Р., Студенець В.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Гіпромаш"

на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 (головуючий суддя - Слободін М.М., судді: Гребенюк Н.В., Шутенко І.А.)

у справі №922/3982/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінмаш"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Гіпромаш"

про розірвання договору, стягнення 1 525 276,81 грн та повернення майна

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Гіпромаш"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінмаш"

про стягнення 2 007 496,99 грн,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст обставин справи

1. В провадженні Господарського суду Харківської області перебуває справа №922/3982/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Стінмаш" (далі також - ТОВ "Стінмаш") до Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Гіпромаш" (далі також - ТОВ "Схід Гіпромаш") про розірвання Договору поставки продукції №903-1704/2023 від 17.04.2023, укладеного між позивачем і відповідачем, та стягнення з відповідача на користь позивача: суми основного боргу в розмірі 924 441,00 грн; неустойки в розмірі 593 182,59 грн; трьох процентів річних за користування чужими коштами в розмірі 5 850,57 грн; інфляційних втрат у розмірі 1 802,65 грн, а також за зустрічним позовом ТОВ "Схід Гіпромаш" до ТОВ "Стінмаш" про стягнення 2 007 496,99 грн.

2. У межах підготовчого провадження у справі, ТОВ "Східмаш" подало клопотання про призначення у справі інженерно-механічної експертизи.

3. Господарський суд Харківської області ухвалою від 07.03.2024 клопотання ТОВ "Східмаш" задовольнив.

Призначив у справі №922/3982/23 інженерно-механічну експертизу, проведення якої доручив Національному науковому центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України.

На вирішення судового експерта, який буде проводити судову земельно-технічну експертизу, поставлено наступні питання:

1) чи відповідає виготовлений ТОВ "Схід Гіпромаш" апарат шнековий d=273 L 3,0м конструкторській документації (кресленням) АШ.273.00.00.000, АШ.273.01.00.000 СБ?

2) чи відповідає виготовлений ТОВ "Схід Гіпромаш" апарат шнековий d=920 L 6,0м конструкторській документації (кресленням) АШ.920.00.00.000, АШ.920.00.00.000 СБ?

3) чи відповідає виготовлений ТОВ "Схід Гіпромаш" апарат шнековий d=530 L 2,7м конструкторській документації (кресленням) АШ.530.00.00.000, АШ.530.01.00.000 СБ?

4) які дефекти має кожен апарат шнековий?

5) чи є ці дефекти істотними?

6) чи можлива експлуатація апаратів шнекових за наявності виявлених дефектів?

Провадження у справі №922/3982/23 зупинив.

4. Ухвалою від 02.05.2024 Господарський суд Харківської області провадження у справі №922/3982/23 поновив у зв`язку з розглядом клопотань судових експертів Дмитрієва В.О., Рогаліна С.В., Мєшкова О.О. від 16.04.2024 про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), необхідних для проведення комісійної судової інженерно-механічної експертизи №2836.

5. Ухвалою від 09.05.2024 суд першої інстанції задовольнив клопотання судових експертів Дмитрієва В.О., Рогаліна С.В., Мєшкова О.О. від 16.04.2024 про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), необхідних для проведення комісійної судової інженерно-механічної експертизи №2836.

6. 28.05.2024 матеріали справи №922/3982/23 разом з наданими сторонами матеріалами (вихідними даними) суд направив до Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції.

7. 11.03.2025 матеріали справи №922/3982/23 повернулись з експертної установи до Господарського суду Харківської області у зв`язку зі зняттям з провадження судової інженерно-механічної експертизи №2836 через неоплату ТОВ "Стінмаш" рахунку вартості робіт по проведенню експертизи.

8. Господарський суд Харківської області ухвалою від 13.03.2025 провадження у справі №922/3982/23 поновив, підготовче провадження призначив на 25.03.2025.

9. 25.03.2025 до Господарського суду Харківської області надійшло клопотання ТОВ "Стінмаш" про зміну експертної установи для проведення експертизи, в якому позивач за первісним позовом просив доручити проведення судової експертизи Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України; на вирішення судового експерта поставити раніше узгоджені сторонами і судом питання.

10. Господарський сул Харківської області ухвалою від 25.03.2025 у справі №922/3982/23 клопотання ТОВ "Стінмаш" про зміну експертної установи для проведення експертизи задовольнив.

Проведення інженерно-механічної експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду Харківської області від 07.03.2024, доручив Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Провадження у справі №922/3982/23 зупинив.

11. Не погодившись з цією ухвалою суду першої інстанції, ТОВ "Схід Гіпромаш" звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 25.03.2025 у справі №922/3982/23 повністю та ухвалити нове рішення, яким клопотання ТОВ "Стінмаш" про зміну експертної установи для проведення експертизи залишити без задоволення.

12. Східний апеляційний господарські суд ухвалою від 28.04.2025 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Схід Гіпромаш" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 25.03.2025 у справі №922/3982/23. Призначив справу до розгляду на 20.05.2025.

13. Східний апеляційний господарський суд ухвалою від 20.05.2025 у справі №922/3982/23 закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Схід Гіпромаш" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 25.03.2025 у справі №922/3982/23 з посиланням на те, що апеляційне провадження у справі відкрито з перегляду ухвали суду першої інстанції, яка не підлягає оскарженню.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших учасників справи

14. ТОВ "Схід Гіпромаш" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 у справі №922/3982/23 та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду на стадії відкритого апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Схід Гіпромаш" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 25.03.2025.

15. Підставою касаційного оскарження скаржник вважає порушення апеляційним судом норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали.

16. Доводи скаржника зводяться до того, що:

(1) закриття апеляційного провадження з огляду на те, що ухвала про зміну експертної установи для проведення експертизи не входить до переліку ухвал, визначених частиною першою статті 255 Господарського процесуального кодексу України (далі також - ГПК), суперечить основоположним засадам господарського судочинства, зокрема принципам змагальності сторін, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення права на апеляційний перегляд справи;

(2) наведене апеляційним судом мотивування оскаржуваної ухвали суперечать актуальній практиці Верховного Суду, яка узагальнено зводиться до того, що визначений статтею 255 ГПК перелік ухвал не є вичерпним, що у випадку оскарження ухвали, яка не входить в цей перелік, вимагає від суду встановлення та оцінки того, чи перешкоджає ця ухвала подальшому провадженню в справі та/або чи може вона бути оскаржена разом із рішенням суду;

(3) оскаржувана ухвала суду першої інстанції порушує права та інтереси скаржника з огляду на затягування подальшого розгляду справи через проведення експертизи, що, в свою чергу, є порушенням його процесуальних прав через недодержання вимог розумності строків розгляду справи, зокрема через зловживання позивача за первісним позовом своїм и процесуальними правами, яке полягає в ініціюванні зміни експертної установи після того, як призначена в попередній установі експертиза не була проведена через нездійснення ним її оплати;

(4) за конкретних обставин цієї справи забезпечення права скаржника на судовий захист вимагає саме окремого оскарження ухвали суду першої інстанції про зміну експертної установи для проведення експертизи, адже тільки таким способом буде наявна можливість ефективно та в повному обсязі захистити права та інтереси скаржника.

17. ТОВ "Стінмаш" подало відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, оскаржувану ухвалу апеляційного суду - без змін.

18. За твердженнями позивача за первісним позовом:

(1) вказуючи на те, що зміна експертної установи порушує право скаржника на розумний строк розгляду справи, останній не зазначає, що попередня експертна установа повідомила про можливість проведення експертизи в строк понад 90 днів, при цьому не визначила будь-яких осяжних строків її проведення, в той час як нова експертна установа зобов`язалась провести аналогічну експертизу в строк до 90 днів за вартістю, яка вчетверо нижча від вартості експертизи, яку визначила попередня установа;

(2) позивач за первісним позовом, який перерахував на рахунок скаржника як передплату майже 1 000 000 грн також зацікавлений у найшвидшому розгляді цієї справи та поверненні своїх коштів;

(3) скасування як оскаржуваної ухвали апеляційного суду, так й ухвали суду першої інстанції жодним чином не прискорить розгляд цієї справи, адже навіть за умови, що позивач за первісним позовом зможе оплатити визначену першою експертною установою вартість експертизи, то така експертиза буде проведена у невизначений строк, що перевищуватиме 90 днів, або взагалі не буде проведена, внаслідок чого суд не зможе визначити чи відповідають шнекові апарати умовам договору та ухвалити справедливе і обґрунтоване рішення у цій справі;

(4) закриваючи апеляційне провадження, суд апеляційної інстанції чітко вказав підставу такого закриття - відсутність ухвали про зміну експертної установи в переліку ухвал, визначеному частиною першою статті 255 ГПК, що дозволило виправити помилку, якої суд допустився, відкривши апеляційне провадження;

(5) наведена скаржником судова практика Верховного Суду є нерелевантною обставинам цієї справи, адже специфіка оскаржуваної у цій справі ухвали суду першої інстанції полягає у тому, що це лише зміна експертної установи на рівнозначну, що жодним чином не порушує права скаржника та не потребує судового захисту;

(6) вказуючи на те, що зміна експертної установи з однієї на іншу спричиняє додаткове затягування строку розгляду справи, скаржник не висловлює жодних заперечень стосовно нової експертної установи, яка зобов`язалась провести відповідну експертизу у строк не більше 90 днів, у той час як моменту постановлення ухвали про зміну експертної установи, оскарження якої ініційоване скаржником, пройшло вже 100 днів, що у випадку скасування ухвали апеляційного суду та направлення справи для продовження розгляду ще більше затягне розгляд цієї справи.

19. ТОВ "Схід Гіпромаш" подало відповідь на відзив, в якій заперечує наведені позивачем за первісним позовом аргументи.

Позиція Верховного Суду

20. Предметом касаційного перегляду в цій справі є ухвала апеляційного суду про закриття апеляційного провадження на підставі статті 264 ГПК, мотивована тим, що суд відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою на ухвалу про зміну експертної установи для проведення експертизи, яка не входить до переліку ухвал, визначених частиною першою статті 255 ГПК, що підлягають оскарженню в апеляційному порядку.

21. Стаття 55 Конституції України гарантує кожному захист прав і свобод у судовому порядку, а стаття 129 - встановлює основні засади судочинства, якими, зокрема є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини першої цієї статті).

22. Вказана конституційна норма конкретизована законодавцем у статті 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

23. Забезпечення права на апеляційний перегляд справи визначено також серед основних засад (принципів) господарського судочинства (пункт 8 частини третьої статті 2 ГПК).

24. Забезпечення права на апеляційний перегляд справи, передбаченого пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України, слід розуміти як гарантоване особі право на перегляд її справи в цілому судом апеляційної інстанції. Забезпечення права на апеляційний перегляд справи - одна з конституційних засад судочинства - спрямоване на гарантування ефективного судового захисту прав і свобод людини і громадянина з одночасним дотриманням конституційних приписів щодо розумних строків розгляду справи, незалежності судді, обов`язковості судового рішення тощо (абзац 13 підпункту 2.3 пункту 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019 №4-рн/2019)

25. Право на апеляційний перегляд справи, передбачене пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України, є гарантованим правом на перегляд у суді апеляційної інстанції справи, розглянутої судом першої інстанції по суті (абзац 8 підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 17.03.2020 №5-р/2020).

26. Водночас таке право не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

27. Реалізація конституційного права на апеляційне оскарження судових рішень ставиться в залежність від положень процесуального закону - ГПК, який регламентує порядок здійснення господарського судочинства.

28. Відповідно до частини другої статті 254 ГПК учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

29. Частина перша статті 255 ГПК визначає, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції: 1) про відмову у видачі судового наказу; 2) про забезпечення доказів, відмову в забезпеченні доказів, скасування ухвали про забезпечення доказів; 3) про забезпечення позову, заміну заходу забезпечення позову; 4) про скасування забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову, відмову у скасуванні чи заміні заходів забезпечення позову; 5) про зустрічне забезпечення, зміну чи скасування зустрічного забезпечення; 6) про повернення заяви позивачеві (заявникові); 7) про відмову у відкритті провадження у справі; 8) про передачу справи на розгляд іншого суду; 9) про відмову поновити або продовжити пропущений процесуальний строк; 10) про затвердження мирової угоди; 11) про призначення експертизи; 12) про зупинення провадження у справі; 13) про закриття провадження у справі; 14) про залишення позову (заяви) без розгляду; 15) окрема ухвала; 16) про стягнення штрафу в порядку процесуального примусу; 17) у справах про банкрутство (неплатоспроможність) у випадках, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства; 18) про внесення, відмову у внесенні виправлень у рішення; 19) про відмову ухвалити додаткове рішення; 20) про роз`яснення чи відмову у роз`ясненні судового рішення; 21) про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами; 22) про поновлення, відмову у поновленні пропущеного строку для пред`явлення наказу до виконання; 23) про внесення чи відмову у внесенні виправлень до виконавчого документа, визнання чи відмову у визнанні виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню; 24) щодо відстрочки або розстрочки виконання рішення, ухвали, постанови, зміну способу та порядку їх виконання; 25) про розгляд скарг на рішення, дії (бездіяльність) органів Державної виконавчої служби, державного виконавця, приватного виконавця; 26) про заміну чи відмову у заміні сторони у справі (процесуальне правонаступництво) або сторони виконавчого провадження; 27) про поворот виконання чи відмову у повороті виконання; 28) про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншим особам, чи нерухоме майно, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку; 29) щодо тимчасового обмеження у праві виїзду за межі України; 30) про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами; 31) про відмову у відкритті провадження у справі про скасування рішення третейського суду; 32) про повернення заяви про скасування рішення третейського суду; 33) про повернення заяви про видачу наказу за рішенням третейського суду без розгляду; 34) про залишення без розгляду заяви про відновлення втраченого судового провадження; 35) про відновлення чи відмову у відновленні повністю або частково втраченого судового провадження; 36) про відмову у задоволенні заяви про зобов`язання боржника подати звіт про виконання судового рішення; 37) про прийняття або відмову у прийнятті звіту боржника про виконання судового рішення.

30. Згідно з частиною третьою статті 255 ГПК заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

31. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.11.2024 у справі №757/47946/19-ц, досліджуючи питання щодо апеляційного оскарження окремо від рішення суду ухвал суду першої інстанції, які не зазначені в переліку, викладеному в частині першій статті 255 ГПК України, погодилась зі сформованим при застосуванні норм процесуального права підходом щодо права на апеляційне оскарження ухвал суду першої інстанції, в основу якого покладена ідея неодмінності дотримання конституційного права особи на судовий захист.

32. У контексті наведеного Велика Палата Верховного Суду зазначила:

"24. Суть цього підходу полягає в такому:

1) ухвали, вказівка про можливість оскарження яких прямо зазначена в частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України), є самостійними об`єктами апеляційного оскарження;

2) заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду (частина друга статті 353 ЦПК України, статті 255 ГПК України);

3) ухвали суду, які залежно від їх змісту та стадії процесу не можуть бути оскаржені шляхом включення заперечень до рішення суду, можуть бути оскаржені окремо від рішення, якщо це зумовлено потребою судового захисту процесуальних прав та інтересів особи.

25. Тож ухвала суду, яка не зазначена у переліку ухвал, викладеному в частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України), може бути оскаржена окремо від рішення суду, якщо цього вимагає забезпечення права особи на судовий захист.

26. Велика Палата Верховного Суду з такими висновками погоджується та констатує, що з урахуванням основних засад судочинства й необхідності забезпечення права на апеляційний перегляд будь-яка ухвала суду першої інстанції підлягає апеляційному оскарженню або самостійно, або разом із рішенням суду по суті спору.

27. Наведене узгоджується з пунктом «d» статті 3 Рекомендації R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо введення в дію та поліпшення функціонування систем і процедур оскарження у цивільних і торговельних справах від 07 лютого 1995 року на забезпечення того, щоб суд апеляційної інстанції розглядав лише вагомі питання, держави мають відтермінувати реалізацію права на оскарження з низки проміжних питань до подання основної скарги у справі.

28. Перелік ухвал, на які апеляційна скарга може бути подана окремо від рішення суду, наведений у частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України). Велика Палата Верховного Суду зауважує, що законодавець цілеспрямовано обмежив коло процесуальних питань, результат вирішення яких - ухвали суду - підлягають самостійному апеляційному оскарженню, з огляду на пріоритетність вирішення тих чи інших процесуальних питань. Надання учасникам судового процесу права на апеляційне оскарження всіх ухвал суду першої інстанції окремо від рішення суду незалежно від їх процесуальної суті і значення стало б передумовою для зловживання учасниками справи процесуальними правами та безпідставного затягування розгляду справи, що не відповідало б основним завданням судочинства.

29. Водночас, на переконання Великої Палати Верховного Суду, наведений у частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України) перелік судових рішень не є вичерпним: Ухвала, зазначена в цій нормі процесуального права, безумовно може бути оскаржена в апеляційному порядку; за відсутності ухвали в зазначеному переліку встановленню та оцінці судом підлягає те, чи перешкоджає ця ухвала подальшому провадженню в справі та/або чи може вона бути оскаржена разом із рішенням суду (тобто чи є в особи, яка подає апеляційну скаргу, можливість поновити свої права в інший спосіб).

30. Тлумачення частини другої статті 352 ЦПК України (статті 254 ГПК України), за яким ухвали підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду лише в разі їх зазначення в переліку, наведеному в частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України), є звужувальним; таким, що не враховує випадки, за яких ухвали постановлені вже після ухвалення рішення суду по суті спору або особа з інших причин не має можливості відновити свої права без оскарження ухвали місцевого суду в апеляційному порядку.".

33. Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали апеляційного суду, закриваючи апеляційне провадження, останній виходив з того, що ухвала про зміну експертної установи для проведення експертизи не підлягає оскарженню в порядку апеляційного провадження окремо від рішення суду, так як не входить до відповідного переліку ухвал, визначеного в частині першій статті 255 ГПК, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню.

34. Тобто, обмежившись фактично лише звуженим тлумаченням вказаних процесуальних норм, апеляційний суд вважав, що ухвала суду першої інстанції про зміну експертної установи для проведення експертизи не підлягає апеляційному оскарження окремо від рішення суду тільки тому, що відсутня в переліку ухвал, наведеному в частин першій статті 255 ГПК.

35. У той час як у контексті наведеної правової позиції Великої Палати Верховного Суду, на неврахування якої цілком обґрунтовано посилається скаржник, та обставина, що відповідна ухвала суду першої інстанції (в цьому випадку ухвала про заміну експертної установи для проведення експертизи) не зазначена в переліку, визначеному частиною першою статті 255 ГПК, сама по собі ще не виключає можливості апеляційного оскарження такої ухвали у певному порядку (пункт 24 від 13.11.2024 у справі №757/47946/19-ц, який процитований в пункті 34 цієї постанови).

36. Для правильної оцінки ухвали місцевого суду як такої, що підлягає або не підлягає самостійному апеляційному оскарженню, потрібно встановити, чи перешкоджає така ухвала подальшому провадженню у справі та/або чи має особа, яка подає апеляційну скаргу, можливість відновити свої права в інший спосіб, аніж шляхом оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду.

37. Проте, апеляційний суд наведеного не врахував, зокрема не з`ясовував чи перешкоджає ухвала про заміну експертної установи для проведення експертизи подальшому провадженню у цій справі та/або чи має особа, яка подає апеляційну скаргу, можливість відновити свої права в інший спосіб, аніж шляхом оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду, тобто (1) чи є ця ухвала такою, що впливає на строк розгляду справи, відповідно може порушувати права учасників процесу, в цьому випадку скаржника, на справедливий суд та загрожувати самій суті цього права, зокрема в аспекті ситуації, яка склалась у цій справі, а саме за умови наявності ухвали суду першої інстанції про призначення судової експертизи, яка не була оскаржена жодною із сторін, та проведення якої (експертизи) суд першої інстанції вважав необхідним у межах встановлення дійсних обставин цієї справи з огляду на протилежність позицій сторін, в тому числі й скаржника, в питанні щодо якості та готовності товару, вирішення якого потребує спеціальних знань, та (2) чи має скаржник можливість відновити свої права, про порушення яких він стверджує в апеляційній скарзі на цю ухвалу, в інший спосіб, а саме чи буде доцільним та ефективним включення заперечень на таку ухвала до апеляційної скарги на рішення суду.

38. Ураховуючи викладене, Суд вважає, що висновки суду апеляційної інстанції про закриття апеляційного провадження лише з підстав відсутності оскаржуваної ухвали про зміну експертної установи для проведення експертизи в переліку ухвал, наведеному в частині першій статті 255 ГПК, є передчасними, зокрема в силу того, що про відповідне суд виснував без з`ясування обставин, що мають значення для вирішення спірного в цій ситуації питання щодо можливості оскаржити відповідну ухвалу окремо від рішення суду, що, в свою чергу, є підставою для скасування відповідної ухвали апеляційного суду про закриття апеляційного провадження з передачею справи до апеляційного суду для продовження розгляду.

39. Доводи скаржника в частині недоцільності зміни експертної установи для проведення експертизи, що, на думку скаржника, спричиняє затягування строків розгляду справи та призводить до порушення конституційних засад судочинства, зокрема рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, Суд не розглядає, так як такі стосуються суті оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, яка ще не була переглянута в апеляційному порядку з огляду на передчасне постановлення ухвали про закриття апеляційного провадження.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

40. Відповідно до частини третьої статті 304 ГПК касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

41. За змістом пункту 2 частини першої статті 308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення першої та апеляційної інстанції повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

42. Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 310 ГПК України)

43. З огляду на наведене, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала апеляційного суду - скасуванню з передачею справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Розподіл судових витрат

44. Відповідно до статті 129 ГПК, оскільки у цьому випадку суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом касаційної інстанції не здійснюється.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Гіпромаш" задовольнити.

2. Ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 20.05.2025 у справі №922/3982/23 скасувати.

3. Cправу №922/3982/23 передати до Східного апеляційного господарського суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.Р. Кібенко

В.І. Студенець