ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"14" липня 2025 р. Справа № 911/2040/23

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В., розглянувши заяву Державної судової адміністрації України про виправлення описки в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІАС Україна»

до Фізичної особи-підприємця Кулик Ольги Миколаївни

про стягнення 171 791, 10 гривень

представники учасників справи не з`явилися

установив:

В провадженні Господарського суду Київської області перебувала справа № 911/2040/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІАС Україна» до Фізичної особи підприємця Кулик Ольги Миколаївни (далі ФОП Кулик О.М.) про стягнення 171 791, 10 гривень матеріального збитку.

Господарський суд Київської області ухвалою від 23.08.2024, у межах розгляду справи № 911/2040/23, керуючись ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України постановив стягнути з Фізичної особи підприємця Кулик Ольги Миколаївни в дохід Державного бюджету України (стягувачем за яким є Державна судова адміністрація України) штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3 028, 00 грн.

Водночас Північний апеляційний господарський суд постановою від 29.10.2024, за результатами розгляду апеляційної скарги ФОП Кулик Ольги Миколаївни на ухвалу господарського суду про стягнення в дохід державного бюджету суми штрафу, скасував ухвалу Господарського суду Київської області від 23.08.2024 у справі № 911/2040/23.

Так за результатами розгляду заяви ФОП Кулик О.М. про поворот виконання ухвали Господарського суду Київської області від 23.08.2024, Господарський суд Київської області ухвалою від 13.06.2025 у цій справі, задовольнив означену заяву та вирішив в поворот виконання ухвали стягнути з Державної судової адміністрації України на користь Фізичної особи підприємця Кулик Ольги Миколаївни 3 028, 00 грн.

04.07.2025 канцелярія Господарського суду Київської області зареєструвала подану Державною судовою адміністрацією України (далі заявник) через підсистему «Електронний суд» заяву № 10-13308/25, згідно змісту якої остання просить суд виправити описку в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23 змінивши у пункті 2 резолютивної частини ухвали слова з «стягнути з Державної судової адміністрації України (01021, м. Київ, вул. Липська, буд. 18/5, ідентифікаційний код 26255795)» на «стягнути з Державного бюджету України з рахунку НОМЕР_1 ».

В обґрунтування означеної заяви Державна судова адміністрація України з посиланням на пункт 19 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 зазначає, що безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

07.07.2025 канцелярія Господарського суду Київської області зареєструвала подані ФОП Кулик О.М. заперечення щодо заяви Державної судової адміністрації України про виправлення описки в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23, згідно змісту яких остання вважає, що ухвала Господарського суду Київської області від 13.06.2025 не містить жодних допущених судом описок чи арифметичних помилок та в ній чітко і вірно прописано дані особи з якої потрібно стягнути 3 028, 00 грн, як того вимагає ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження», у зв`язку з чим просить відмовити у задоволенні означеної заяви.

Господарський суд Київської області ухвалою від 09.07.2025 прийняв до розгляду заяву Державної судової адміністрації України про виправлення описки в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23 та призначив судове засідання 14.07.2025, оскільки відповідно до положень ст. 328 Господарського процесуального кодексу України виправлення помилок, допущених при оформленні або видачі виконавчих документів, суд розглядає в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника, про що постановляє ухвалу.

У судове засідання 14.07.2025 представники стягувача та боржника не з`явились, водночас про розгляд заяви повідомлені належним чином та завчасно, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа до електронних кабінетів учасників справи та їх представників у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

З огляду вказаного суд дійшов висновку, що учасникам справи надано як право бути обізнаними про прийняті у цій справі рішення, так і можливість реалізувати право на участь у судовому процесі у передбаченому процесуальним законом порядку. До того ж за приписами ч. 3 ст. 328 Господарського процесуального кодексу України неявка стягувача та боржника у судове засідання не є перешкодою для розгляду заяви.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються доводи заявника, всебічно та повно дослідивши надані докази та заперечення, суд дійшов висновку, що заяву належить задовольнити з огляду на таке.

Як зазначалось вище, ухвалою Господарського суду Київської області від 13.06.2025 в поворот виконання ухвали Господарського суду Київської області від 23.08.2024 вирішено стягнути з Державної судової адміністрації України на користь Фізичної особи підприємця Кулик Ольги Миколаївни 3 028, 00 грн.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 326, ч. 3 ст. 327, ч. 1 ст. 328 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Наказ, судовий наказ, а у випадках, встановлених цим Кодексом, ухвала суду є виконавчими документами. Наказ, судовий наказ, ухвала суду мають відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню належать лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність (постанова Першої судової палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.01.2021 по справі № 22-ц/354/11).

Згідно абз. 2 ч. 4 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» за рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

Однак, положеннями постанови Кабінету Міністрів України № 106 від 16.02.2011 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» Державна судова адміністрація України є органом, що контролює справляння надходжень бюджету, зокрема штрафу (як засобу процесуального примусу), а відтак не може бути боржником, як юридична особа публічного права за ухвалою Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23.

Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 (далі Порядок) передбачено, що безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів та їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

Для виконання рішень про стягнення сплачених до бюджету митних платежів орган Казначейства після закінчення строку подання інформації органом, що контролює справляння надходжень бюджету, передає виконавчий документ та інші документи, необхідні для його виконання, до Казначейства. Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та перераховує такі кошти на рахунок стягувача (п. 19 Порядку).

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.06.2018 по справі № 910/23967/16 зробила висновок, що кошти державного бюджету належать на праві власності державі з урахуванням чого боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (ч. 2 ст. 2 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного кодексу України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Водночас як випливає з матеріалів справи, за виконавчим провадженням № 76239340 ФОП Кулик О.М. сплатила штраф за ухвалою Господарського суду Київської області від 23.08.2024 у розмірі 3 028, 00 грн не на рахунок Державної судової адміністрації України, як юридичної особи публічного права, однак, яка контролювала справляння надходжень бюджету, а до загального фонду Державного бюджету України, тобто в дохід держави.

Отже, враховуючи, що при виготовленні ухвали Господарського суду Київської області від 13.06.2025, судом допущена помилка в частині правильного зазначення боржника а саме вказано: «стягнути з Державної судової адміністрації України», замість «стягнути з Державного бюджету України», суд висновує, що ця описка не зачіпає суті ухвали, тому суд вважає необхідним виправити означену описку.

При цьому, суд зазначає, що виправлення помилки в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025, в частині правильного зазначення боржника не вносить жодних змін до судового рішення та не змінює останню в частині стягнутих сум, а стосується виключно зазначення правильного найменування сторони виконавчого провадження.

Керуючись ст. 234, 326-328 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Задовольнити заяву Державної судової адміністрації України № 10-13308/25 про виправлення описки в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23.

2. Виправити допущену описку в ухвалі Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23.

3. Вважати правильним пункт 2 резолютивної частини ухвали Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23: «В поворот виконання ухвали Господарського суду Київської області від 23.08.2024 у справі № 911/2040/23 стягнути з Державного бюджету України (з рахунку UA0026007) на користь Фізичної особи підприємця Кулик Ольги Миколаївни ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.

4. Ця ухвала є невід`ємною частиною ухвали Господарського суду Київської області від 13.06.2025 у справі № 911/2040/23.

Ухвала складена та підписана 16.07.2025, набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення згідно із ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко