ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"08" липня 2025 р. м ХарківСправа № 922/2323/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

розглянувши матеріали

позовної заяви Приватного підприємства "Торговий Дім Євростиль" (02260, м. Київ, вул. Гніздовського Якова, буд. 1)
до Харківського державного дослідного протезного підприємства (61051, м. Харків, вул. Клочківська, буд. 339)
про стягнення 424985,70 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне підприємство "Торговий Дім Євростиль" звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Харківського державного дослідного протезного підприємства про стягнення заборгованість у розмірі 424985,70 грн. та судові витрати.

Позов обґрунтовано неналежним виконанням з боку відповідача взятих на себе зобов`язань за договором поставки №09/23 від 09.07.2018 в частині повної оплати вартості поставленого товару.

Дослідивши матеріали позовної заяви, господарський суд зазначає, що позовну заяву слід залишити без руху з огляду на наступне.

Вимогами пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачем зазначено власну адресу місцезнаходження: 02094, м. Київ, вул. Магнітогорська, буд. 1.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Судом було зроблено запит до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з метою отримання відомостей щодо позивача за вказаним кодом та встановлено, що адреса місцезнаходження позивача наступна: 02260, м. Київ, вул. Гніздовського Якова, 1. При цьому аналогічні відомості щодо вказаної адреси місцезнаходження позивача відображено в доданому до позовної заяви витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Приписами частини 1 статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" визначено, якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Таким чином, зазначена у позовній заяві адреса місцезнаходження позивача різниться з адресою місцезнаходження, що відображена у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а тому позивачу на виконання вимог пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України необхідно визначити (уточнити) адресу місцезнаходження позивача.

Також, відповідно до частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 5 статті 164 ГПК України унормовано, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частин 1, 2 статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

В частині 1 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, реалізація права на звернення до суду із позовом є процесуальною дією в суді, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва, або її процесуальним представником. При цьому підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Положеннями частини 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з частиною 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рішенням Ради адвокатів України №41 від 12.04.2019 "Про затвердження Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції" затверджено Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції.

Перелік реквізитів, які має містити ордер визначені у п. 12 Положення №41 відповідно до якого, зокрема: 12.10. підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат"); 12.11. підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі "Адвокат"); 12.12. підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Судом встановлено, що позовну заяву сформовано в системі "Електронний суд" та підписано адвокатом - Нечай Русланом Васильовичем.

На підтвердження повноважень зазначеної особи на подання та підписання позовної заяви до матеріалів позовної заяви було додано відскановану копію ордера на надання правничої допомоги серія АІ №1940335 від 04.07.2025 у форматі "pdf" зі змісту якого вбачається, що він не містить всі обов`язкові реквізити, передбачені змістом п. 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41.

Зокрема, у графі "Адвокат" відсутній підпис адвоката. При цьому, суд зауважує, що вказаний ордер на надання правової допомоги не сформований адвокатом в системі "Електронний суд", а завантажений як додаток до заяви у вигляді файлу "pdf". Однак, в ньому відсутні всі необхідні відомості, визначені у п. 12 Положення №41, а саме в графі ордеру "Адвокат" відсутній особистий підпис адвоката.

У даному випадку скріплення адвокатом Нечай Р.В. електронним цифровим підписом додатку до позовної заяви у форматі файлу "pdf" із згенерованим на офіційному веб-сайті НААУ бланком ордера про надання правничої (правової) допомоги, який не містить особистого підпису адвоката, не свідчить про дотримання форми документа, що підтверджує право на здійснення представництва інтересів особи, як того вимагають норми Закону №5076-VI та Положення № 41.

Доданий адвокатом документ не можна вважати ані електронною копією письмового (паперового) ордера (через відсутність власноручного підпису адвоката, як обов`язкового реквізиту), ані створеним в електронній формі ордером (не сформований за допомогою засобів ЄСІТС або не підписаний як окремий документ кваліфікованим електронним підписом за допомогою іншого засобу підпису). Підписання цифровим підписом за допомогою засобів ЄСІТС доданого до створеного в Електронному суді документа файлу, що містить зображення заповненого бланку ордера, засвідчує надсилання цього додатку відповідним користувачем ЄСІТС та підтвердження ним відповідності електронної копії доданого ордера його оригіналу в паперовій формі, проте не прирівнює таку дію до видачі адвокатом ордера в електронній формі шляхом створення електронного документа встановленої форми.

Верховний Суд зазначає, що скріплення позовної заяви, поданої через систему "Електронний Суд", електронним цифровим підписом не свідчить про проставлення підпису адвоката на ордері, доданому до позовної заяви на підтвердження наявності повноважень на здійснення представництва інтересів особи, оскільки вказані документи є різними за своїм процесуальним призначенням, в такому випадку адвокатом не було дотримано форми документа, як того вимагають норми Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Положення.

Аналогічні висновки викладені в ухвалах Верховного Суду від 15.04.2024 у справі №14/1668/23, від 08.02.2024 у справі №387/1100/23, від 29.02.2024 в cправі №920/657/23, від 14.03.2024 у справі №127/16340/23, від 15.04.2024 у справі №914/1668/23.

Верховний Суд у постанові від 13.08.2021 у справі №910/21107/20 виснував, що з огляду на наведені положення процесуального закону, суд має залишити позовну заяву без руху, відповідно до частини 1 статті 174 ГПК України, у разі наявності у суду сумніву у достовірності, достатності та належності доказів стосовно повноважень особи, що її підписала, надавши заявнику строк для усунення відповідних недоліків.

Отже, з метою усунення вказаного недоліку позовної заяви, позивачу необхідно надати суду належним чином оформлені докази на підтвердження повноважень адвоката Нечай Руслана Васильовича на представництво інтересів позивача у Господарському суді Харківської області з огляду на вище вказані вимоги.

Відповідно до статті 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків - у п`ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами на підставі статті 174 ГПК України.

4. Інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за такою веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 08.07.2025 р.

Суддя Г.І. Сальнікова