cправа № 907/1019/21
судді Верховного Суду Студенця В.І.
за результатом касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1
на рішення Господарського суду Закарпатської області
(суддя - Ремецькі О.Ф.)
та постанову Західного апеляційного господарського суду
(головуючий суддя - Галушко Н.А., судді: Желік М.Б., Орищин Г.В.)
у справі № 907/1019/21
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Плодоовоч - Уж", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАТУЖ",
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Ужгородської міської ради, приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя Аліса Віталіївна,
про визнання недійсними рішень, скасування державної реєстрації змін до установчих документів, визначення частки у статутному капіталі.
І. ПІДСТАВИ ДЛЯ ВИСЛОВЛЕННЯ ОКРЕМОЇ ДУМКИ
1. Із постановою Верховного Суду від 02.07.2025 у справі №907/1019/21, якою постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.02.2025 у справі №907/1019/21 залишено без змін, не погоджуюся, вважаю, що слід було касаційну скаргу задовольнити частково, постанову суду апеляційної інстанції у частині застосування наслідків пропуску позовної давності скасувати, ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову (з мотивів наведених в оскаржуваному судовому рішенні).
ІІ. ІСТОРІЯ СПРАВИ
(1) Зміст позовної заяви
2. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Плодоовоч-Уж"(далі - ТОВ "Плодоовоч-Уж", Товариство), ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ), ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ) та Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАТУЖ" (далі - ТОВ "ЛАТУЖ") про:
1) визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.2016, оформлених протоколом № 12, в цілому з моменту їх прийняття та статуту ТОВ "Плодоовоч-Уж" (в новій редакцій), затвердженій протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.2016 № 12;
2) визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 09.12.2016, оформлених протоколом № 15, в цілому з моменту їх прийняття та статуту ТОВ "Плодоовоч-Уж" (в новій редакції), затвердженій протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 09.12.2016 № 15;
3) скасування державної реєстрації змін до установчих документів ТОВ "Плодоовоч-Уж", код 05528259, а саме:
- ОСОБА_4 , частка якої у статутному капіталі у грошовому виразі складає 250,00 грн, що становить 0,03 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_5 , частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 466,50 грн, що становить 0,06 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_6 , частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 429,75 грн, що становить 0,06 % статутного капіталу ТОВ"Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_7 , частка якої у статутному капіталі у грошовому виразі складає 429,75 грн, що становить 0,06 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_8 , частка якого у статутному капіталі у громовому виразі складає 429,75 грн, що становить 0,06 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_8 , частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 429,75 грн, що становить 0,06 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_9 , частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 429,75 грн, що становить 0,06 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_2 , частка якої у статутному капіталі у грошовому виразі складає 53 040,00 грн, що становить 7,14 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_3 , частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 151 268,50 грн, що становить 20,36 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ТОВ "Латуж", частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 214 875,00 грн, що становить 28,92 % статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж";
- ОСОБА_1 , частка якого у статутному капіталі у грошовому виразі складає 320 844,25 грн, що становить 43,19% статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж".
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що загальні збори учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж", на яких прийняті спірні рішення, відбулися з порушенням порядку їх скликання та проведення, оскільки позивач, як учасник цього товариства, не був повідомлений про скликання зборів. Крім того, такі загальні збори проведені за відсутності встановленого статутом кворуму. Вказане призвело до порушення корпоративних прав ОСОБА_1 на участь в управлінні товариством.
Крім того, оскільки спірні рішення стосувалися збільшення розміру статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж" та перерозподілу часток його учасників, внаслідок чого розмір частки позивача зменшився, ОСОБА_1 зазначає, що такі рішення порушують його права на отримання дивідендів, активів у разі ліквідації товариства пропорційно розміру частки у статутному капіталі товариства.
(2) Короткий зміст рішень суду першої й апеляційної інстанцій
3. Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 23.02.2024 закрито провадження у справі № 907/1019/21 в частині позовних вимог про визнання недійсними та скасування: рішення загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.2016, оформлених протоколом №12, в цілому з моменту їх прийняття; статуту (в новій редакцій) ТОВ "Плодоовоч-Уж", що був затверджений протоколом №12 загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.5016; рішення загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 09.12.2016, оформлених протоколом №15, в цілому з моменту їх прийняття; статуту (в новій редакції) ТОВ "Плодоовоч-Уж", що був затверджений протоколом №15 загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж"" від 09.12.2016. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Західного апеляційного господарського суду від 11.02.2025 рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.02.2024 у справі №907/1019/21 скасовано в частині закриття провадження у справі. У цій частині прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено. В частині відмови у задоволенні позовних вимог змінено мотивувальну частину рішення, викладено в редакції цієї постанови.
Ухвалюючи постанову, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про недійсність рішень загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.2016 та від 19.12.2016 у зв`язку з відсутністю кворуму для проведення таких загальних зборів, відтак порушене право позивача підлягало поновленню шляхом визначення його частки у статутному капіталі ТОВ "Плодоовоч-Уж" у розмірі 43,19%, яка існувала до проведення спірних загальних зборів учасників товариства. З огляду на наведене суд визнав підставною та обґрунтованою вимогу позивача про визначення розміру статутного капіталу ТОВ "Плодоовоч-Уж" відповідно до редакції статуту від 15.02.2012, затвердженого протоколом загальних зборів від 15.02.2012. Разом з тим, у даній справі суд застосував наслідки пропуску позовної давності, про що клопотало ТОВ "Плодоовоч-Уж", у зв`язку з чим відмовив у задоволені позову.
(3) Позиція Верховного Суду за результатом розгляду касаційної скарги
4. Верховний Суд постановою від 02.07.2024 касаційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення, а постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.02.2025 у справі №907/1019/21 - без змін.
5. Відповідно до статті 34 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) питання, що виникають під час колегіального розгляду справи судом, вирішуються більшістю голосів суддів, головуючий голосує останнім.
При ухваленні рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання рішення чи ухвали. Судді не мають права розголошувати міркування, що були висловлені у нарадчій кімнаті.
Суддя, не згодний з рішенням, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються учасники справи без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.
У цьому випадку вважаю за необхідне викласти окрему думку, оскільки вважаю, що суду касаційної інстанції слід було касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, постанову суду апеляційної інстанції скасувати, як таку, що ухвалена з порушенням приписів частини п`ятої статті 267 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову.
ІІІ. СУТЬ ОКРЕМОЇ ДУМКИ
(1) Щодо поважності пропуску позовної давності у спірних правовідносинах
6. Ураховуючи зміст спірних правовідносин та нормативно-правове регулювання, вважаю, що суд апеляційної інстанції дійшов до помилково висновку, що позовна давність у спірних правовідносинах пропущена не з поважних причин, з огляду на таке.
Згідно зі статтями 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Відповідно до частини першої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
За змістом частини п`ятої статті 267 ЦК України якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.
Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини (пункт 23.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 706/1272/14-ц).
Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском позовної давності. Тому це питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу. При цьому поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.
Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин справи оцінити доводи та докази, що наведені на обґрунтування поважності причин пропуску позовної давності, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску позовної давності, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.
За встановленими судами обставинами справи позивач довідався про порушення свого корпоративного права 21.01.2017, а тому останнім днем звернення до суду з позовом в межах позовної давності було 21.01.2020.
Так, рішенням Господарського суду Закарпатської області від 15.01.2020 у справі №907/155/19 позов ОСОБА_1 до ТОВ "Плодоовоч-Уж" задоволено повністю, визнано недійсними: рішення загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.2016, оформлених протоколом №12; статут (в новій редакції) ТОВ "Плодоовоч-Уж", що був затверджений протоколом №12 загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 31.05.16, рішення загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 09.12.16, оформлених протоколом №15; статут (у новій редакції) ТОВ "Плодоовоч-Уж", що був затверджений протоколом № 15 загальних зборів учасників ТОВ "Плодоовоч-Уж" від 09.12.16. У позовних вимогах до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ТОВ "Латуж" - відмовлено.
Разом з тим, постановою Західного апеляційного господарського суду від 15.09.2020, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 22.12.2020, рішення Господарського суду Закарпатської області від 15.01.2020 у справі №907/155/19 скасовано в частині задоволення позовних вимог та прийнято в цій частині нове рішення, яким у позові відмовлено. В решті рішення залишено без змін.
Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суди апеляційної та касаційної інстанцій виходили з того, що належним способом захисту порушених прав позивача, який прагне відновити становище, що існувало до порушення його прав (зокрема, відновити розмір статутного капіталу та/або розміри часток у статутному капіталі та/або склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, які існували до порушення його прав) є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства.
У розрізі наведеного відзначаю, що захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 ЦК України).
Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
У контексті встановлених судами попередніх інстанцій обставин справи ураховую, що вперше ОСОБА_1 звернувся до суду за захистом свого порушеного права з позовом у справі №907/155/19 у межах позовної давності. При цьому позивачем було обрано належний та ефективний спосіб захисту.
Разом з тим, під час розгляду справи №907/155/19 в господарських судах саме у зв`язку із зміною судової практики щодо обрання належного та ефективного способу захисту у подібних категоріях справ судами апеляційної та касаційної інстанцій було відмовлено в позові. При цьому вже на стадії апеляційного провадження справи позовна давність у спірних правовідносинах сплила.
Отже, ураховуючи конкретні обставини справи вважаю, що суд апеляційної інстанції, відмовляючи у позові з підстав пропуску позовної давності, не в повній мірі надав оцінку поважності причин пропуску позовної давності зі зверненням із позовом у межах даної справи, зокрема обставинам того, що позивач вперше звернувся у межах позовної давності, а в позові було відмовлено з огляду на зміну судової практики, у зв`язку з чим дійшов до помилкових висновків про відсутність правових підстав для застосування частини п`ятої статті 267 ЦК України.
7. Відтак, вважаю, що оскаржуване судове рішення ухвалене з порушення норм частини п`ятої статті 267 ЦК України, що є підставою для скасування такого судового рішення в означеній частині з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позову (постанова суду апеляційної інстанції ухвалена по суті позовних вимог до Верховного Суду не оскаржувалася).
З урахуванням викладеного відзначаю, що касаційну скаргу слід було задовольнити частково.
Суддя Верховного Суду В. Студенець