УХВАЛА

м. Київ

07.07.2025Справа № 910/6888/25

Суддя Господарського суду міста Києва Князьков В. В., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС», м.Кривий Ріг

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ТММ-Енергобуд», м.Київ

про стягнення 4 899 375,30 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «ТММ-Енергобуд» про стягнення заборгованості в сумі 4 573 683,71 грн, інфляційних втрат в сумі 261 807,93 грн, 3% річних в сумі 63 883,66 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем своїх обов`язків за договором №23-01/241К від 23.01.2024 на закупівлю робіт з виготовлення (ремонту) обладнання в частині повної та своєчасної оплати виконаних робіт.

Ухвалою від 04.06.2025 судом було залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» без руху; надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання доказів сплати Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» судового збору в сумі 73490,63 грн.

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно ч.6 ст.6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Судом встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» було зареєстровано електронний кабінет.

Згідно змісту повідомлення про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи ухвала про залишення позову без руху була доставлена до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» 05.06.2025.

В контексті наведеного строку, суд звертає увагу що згідно ч.2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Проте, судом встановлено, Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» у строки, встановлені в ухвалі суду, не було усунуто недоліків позовної заяви.

Наразі, суд зазначає, що частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У даному контексті також слід враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, Страсбург, 03.04.2008), згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Частиною четвертою статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

За таких обставин, враховуючи приписи частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України та не вдаючись до надмірного формалізму,приймаючи до уваги, що позивачем у встановлений судом строк не усунуто недоліків в позовній заяві, визначених в ухвалі суду від 18.11.2024, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» вважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Суд вважає за доцільне звернути увагу на те, що важливим елементом верховенства права є гарантії справедливого судочинства. Так, у справі «Bellet v. France» Європейським судом з прав людини вказано, що ст.6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини, основною складовою права на суд є право доступу до суду, в тому розумінні, що особі забезпечується можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави відсутні правові чи практичні перешкоди для реалізації цього права.

При цьому, право на доступ до правосуддя не є абсолютним з точки зору його практичного забезпечення. У справі «Golder проти Сполученого Королівства» Європейським судом з прав людини зазначено, що вказане право в силу своєї природи вимагає державного регулювання (яке може змінюватися залежно від місця та часу, з урахуванням потреб і ресурсів як суспільства, так і конкретних осіб). Разом з тим, таке врегулювання не повинно завдавати шкоди змісту цього права та конкурувати з іншими правами, встановленими Конвенцією.

У даному випадку суд зазначає, що повернення позову ніяким чином не призводить до порушення права на доступ до правосуддя, а є відтворенням державного регулювання правил здійснення господарського судочинства.

Керуючись ст.119, ч. 4 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «АВ ПЛЮС» без номеру та дати, що надійшла до Господарського суду міста Києва 30.05.2025, вважати неподаною і повернути позивачу.

2. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з позовом до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Додаток: позовна без номеру та дати, що надійшла до Господарського суду міста Києва 30.05.2025, з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її підписання до апеляційного господарського суду.

Суддя В. В. Князьков