ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

09.07.2025м. ДніпроСправа № 904/4630/24

За позовом Керівника Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області інтересах держави в особі: Кам`янської міської ради

до Товариство з обмеженою відповідальністю "НІКА 20"

За участю Третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Геронда"

про витребування земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності

Суддя Юзіков С.Г.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави, в особі Кам`янської міської ради звернувся до ТОВ "НІКА-20" з позовом про:

- витребування на користь територіальної громади міста Кам`янське в особі Кам`янської міської ради земельної ділянки площею 0,0300 га по вул. Мурахтова 2Л у м. Кам`янське (кадастровий номер :02:006:0585), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 104;

- скасування державної реєстрації права приватної власності ТОВ "НІКА-20" на об`єкт нерухомого майна (Багатофункціональні будівлі) площею 212,4 кв.м, що розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул.Мурахтова, 2Л, проведену на підставі рішення приватного нотаріуса Прожуган М.А. від 13.10.2021 №60930519 (номер запису про право 444460011) шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 104.

Ухвалою суду від 26.06.2025 позовну заяву Прокурора залишено без руху, встановлено прокурору строк на усунення недоліків позовної заяви 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; запропоновано Кам`янській окружній прокуратурі Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати оцінку спірного нерухомого майна: земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Камянське, вул. Мурахтова, 2Л, площею 0,0300 га з кадастровим номером :02:006:0585, проведену в порядку, визначеному Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", чинну на дату подання позовної заяви (21.10.2024); у випадку перевищення вартості земельної ділянки суми, від якої сплачений судовий збір у даній справі, надати докази доплати судового збору з розрахунку 1,5% від її вартості /ціни (з коефіцієнтом 0,8, оскільки позов було подано в електронній формі);

- надати документ, що підтверджує внесення на депозитний рахунок Господарського суду Дніпропетровської області грошових коштів у розмірі вартості земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Камянське, вул. Мурахтова, 2Л, площею 0,0300 га з кадастровим номером :02:006:0585, оцінка якої проведена в порядку, визначеному Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", чинна на дату подання позовної заяви (21.10.2024).

Ухвала суду доставлена в Електронний кабінет прокуратури 27.06.2025 о 15:46, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Частиною 1 ст. 116 ГПК України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Також, відповідно до положень п. 6 ст. 242 ГПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Враховуючи вищевикладене, 5-денний строк для виконання вимог суду від 26.06.2025 закінчився 07.07.2025.

01.07.2025 Прокурор подав заяву про зміну підстав позову, позовні вимоги Прокурор обґрунтовує ст. 387, 391 ЦК України, зазначає, що Відповідач не є добросовісним набувачем спірної земельної ділянки та спірного об`єкту нерухомого майна. Спірна земельна ділянка та спірні Багатофункціональні будівлі, які набуті Відповідачем безпідставно, шляхом самочинного будівництва, у подальшому безпідставної державної реєстрації на них, яка проведена на підставі договору купівлі-продажу, який не видавався та не посвідчувався уповноваженими органами та в подальшому під вказаними будівлями отримано спірну земельну ділянку в оренду та у подальшому у власність.

01.07.2025 Прокурор подав заяву в якій зазначено про передчасне прийняття рішення про залишення позовної заяви без руху через невнесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості майна. Оскільки обов`язок внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна передбачено у разі подання позовної заяви про витребування нерухомого майна саме від добросовісного набувача, що передбачено приписами ч. 4 ст.177 ЦПК України (в редакції Закону № 4292-ІХ). Проте, Прокурор зазначає, що Відповідач є недобросовісним набувачем. Отже, у випадку встановлення обставин недобросовісності набувача суд задовольняє позов без застосування ч. 5 ст. 390 ЦК України. Також законодавством не визначено чіткого часового проміжку чи стадії, на якій орган державної влади, місцевого самоврядування або прокурор повинен внести кошти на депозитний рахунок, але однозначно вказує, що такий внесок здійснюється лише у разі витребування майна у добросовісного набувача.

Станом на дату звернення Прокурором з позовом до суду діяла редакція статті 164 ГПК України, якою визначався перелік документів, що додаються до позовної заяви. Позовну заяву Прокурором подано до господарського суду Дніпропетровської області 21.10.2024 з дотриманням вимог ст. 164 ГПК України, у зв`язку з чим ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №904/4630/24.

У даній справі № 904/4630/24 майно витребовується на підставі ст. 387 ЦК України відповідно до якої власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Прокурор у позовній заяві та у заяві про зміну підстав позову, заявив що вважає Відповідача недобросовісним. Саме такому правовому обґрунтуванню позовних вимог має надаватись оцінка судом.

Предметом заявленого Прокурором позову у межах даної справи є вимоги про витребування у Відповідача земельної ділянки 0,0300 га з кадастровим номером :02:006:0585 шляхом скасування державної реєстрації за Відповідачем.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 391 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 391 ЦК України якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпорядження, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу.

Віндикаційний позов (ст. 387 ЦК України) - це вимога про витребування власником свого майна із чужого незаконного володіння. Метою такого позову є повернення об`єкта права власності у володіння власника. Ознаки віндикаційного позову: подається власником або титульним володільцем; стосовно індивідуально визначених речей; зміст позову становить вимога про повернення речі; річ перебуває у володінні іншої особи (відповідача); річ перебуває в чужому володінні незаконно.

У постанові ВП ВС від 13 липня 2022 року у справі № 199/8324/19 зазначено: якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то належним способом захисту може бути позов про витребування нерухомого майна, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру прав.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 391 ЦК України, господарський суд доходить висновку, що з набранням чинності Законом України №4292-IX, у випадку пред`явлення віндикаційного позову, тобто позову про витребування майна з чужого незаконного володіння, суду необхідно встановити чи не було таке майно передано у приватну власність за рішенням органу державної влади. В свою чергу, встановлення обставин, які можуть свідчити про відчуження майна на підставі рішення органу державної влади, має наслідком необхідність застосування до відповідного позову приписів ст. 387, 388 ЦК України.

Викладене дозволяє суду дійти висновку про необхідність застосування до даного позову норм матеріального та процесуального права, якими врегульовано порядок витребування майна у добросовісного/недобросовісного набувача.

При цьому, в силу приписів ч. 5 ст. 12 ЦК України якщо законом встановлені правові наслідки недобросовісного або нерозумного здійснення особою свого права, вважається, що поведінка особи є добросовісною та розумною, якщо інше не встановлено судом.

Зазначена норма закріплює презумпцію добросовісності та розумності поведінки особи, яка реалізує своє суб`єктивне право, що може бути спростована лише на підставі встановлених судом обставин у відповідному процесуальному порядку.

У контексті норм ГПК України, спростування зазначеної презумпції можливе виключно на стадії судового розгляду справи по суті, оскільки лише на цій стадії суд: досліджує надані сторонами докази, встановлює обставини, які мають значення для правильного вирішення спору, а також здійснює правову оцінку поведінки сторін у межах реалізації ними тих чи інших прав.

Враховуючи положення ч. 5 ст. 12 ЦК України, господарський суд доходить висновку, що добросовісність поведінки Відповідача у спорі про витребування майна презюмується допоки протилежне не буде встановлено судом за результатами вирішення спору по суті.

Добросовісність поведінки Відповідача у межах даної справи, предметом розгляду якої є вимога про витребування земельної ділянки, також презюмується, оскільки на стадії відкриття провадження у справі суд не може встановити обставину недобросовісності поведінки Відповідача.

Отже, наразі недобросовісність поведінки Відповідача, про яку стверджує Прокурор, є обставиною, оцінка якій може бути надана судом лише у відповідному рішенні суду.

Суд також враховує, що статтею 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

У разі задоволення позову в цій справі право власності Відповідача, який придбав спірне нерухоме майно у Позивача, зазнає втручання, яке прирівнюється до "позбавлення" власності в розумінні другого речення першого пункту статті 1 Першого протоколу.

Водночас, принцип законності вимагає від держави створювати такі судові процедури, які б забезпечували необхідні процесуальні гарантії та, відповідно, дозволяли б національним судовим органам ефективно та справедливо вирішувати спори між приватними особами (рішення у справі "Совтрансавто Холдінг проти України").

Втручання в право на мирне володіння майном повинно здійснюватися з дотриманням "справедливого балансу" між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи ( рішення у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції").

Відтак, якщо суд дійде висновку про добросовісність набувача, то буде зобов`язаний застосувати чинний Закон №4292-IX в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого має проводитися в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.

При цьому, така вартість спірного об`єкту нерухомого майна має бути визначена, станом на дату подання позовної заяви, оскільки судом у спірних правовідносинах ще не було ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача.

Водночас, згідно з доповненої ч. 13 ст. 238 ГПК України у випадку відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду, суд першої інстанції також буде зобов`язаний застосувати чинний Закон №4292-IX, вирішивши питання про повернення позивачеві внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів, як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Отже, можна прослідкувати наявність причинно-наслідкового зв`язку між необхідністю внесенням на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна (доповнена Законом №4292-IX ч.6 ст.164 ГПК України) та умов і порядку їх компенсації (доповнена Законом №4292-IX ч.13 ст.238 ГПК України), з огляду на ухвалене рішення судом першої інстанції.

Фактично, норми, що зобов`язують вносити вартість спірного нерухомого майна на депозитний рахунок суду, мають компенсаційний та забезпечувальний характер, оскільки їхньою метою є захист порушених прав усіх учасників спірних правовідносин, зокрема й добросовісного набувача.

Водночас, подана Прокурором заява є фактичною відмовою від усунення недоліків позовної заяви у спосіб, встановлений в ухвалі 26.06.2025 та незгодою із підставами та мотивами її постановлення.

Станом на 09.07.2025 матеріали справи не містять доказів усунення недоліків позовної заяви у спосіб та строк, встановлений в ухвалі від 26.06.2025, яка набрала законної сили, при цьому, з урахуванням поштового пробігу, закінчився строк на усунення недоліків, встановлений судом.

Частиною 13 ст. 176 ГПК України передбачено що, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Матеріали справи не містять підтверджуючих документів внесення Прокурором на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки, експертно-грошова оцінка якої здійснена у порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

За таких обставин, враховуючи не усунення Прокурором в повному обсязі недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі від 16.06.2025, наявні підстави передбачені ч.13 ст. 176 ГПК України для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 162, 164, 176, 234, 235, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Керівника Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області інтересах держави в особі: Кам`янської міської ради до Товариство з обмеженою відповідальністю "НІКА 20", за участю Третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Геронда" про витребування земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності у справі №904/4630/24 - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з аналогічним позовом.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ч.1 ст. 235 ГПК України негайно після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в строки та порядку, встановленими статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.Г. Юзіков