ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

10.07.2025м. ДніпроСправа № 904/3687/25

за заявою Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Жовті Води Дніпропетровської області

про забезпечення позовної заяви до її подання

до відповідача-1 Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго", м. Київ

відповідача-2 Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

відповідача-3 Державного підприємства "Регіональні електричні мережі", м. Київ

відповідача-4 Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі", м. Дніпро

відповідача-5 Приватного акціонерного товариства "Кіровоградобленерго", м. Кропивницький

відповідача-6 Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія", м. Дніпро

про зобов`язання вчинити певні дії.

Суддя Колісник І.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (далі - ЄСІКС) звернулося 08.07.2025 до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про забезпечення позову до його подання з проханням: заборонити Державному підприємству зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (), Акціонерному товариству "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, ), Державному підприємству "Регіональні електричні мережі" (), Товариству з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" (), Приватному акціонерному товариству "Кіровоградобленерго" (), Приватному акціонерному товариству "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" () вчиняти будь-які дії з припинення договірних відносин, у тому числі з припинення та/або обмеження постачання та/або розподілу (передачі) електричної енергії постачальником «останньої надії» за договором про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії», для Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" до вирішення по суті спору у справі.

При цьому заявник зазначає, що має намір звернутися до суду з позовом про зобов`язання відповідачів виконати умови договору про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії».

09.07.2025 Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" через підсистему "Електронний суд" ЄСІКС звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго", Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", Державного підприємства "Регіональні електричні мережі", Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі", Приватного акціонерного товариства "Кіровоградобленерго", Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" з вимогами зобов`язати:

Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" - виконати умови договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", укладеного із Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат";

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі", Державне підприємство "Регіональні електричні мережі", Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі", Приватне акціонерне товариство "Кіровоградобленерго", Приватне акціонерне товариство "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" - виконати умови договорів споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладених із Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат".

Ухвалою суду від 10.07.2025 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №904/3687/25 за правилами загального позовного провадження; визначено сторонам строки для подання заяв по суті справи; призначено підготовче засідання у справі на 19.08.2025 об 11:00 год.

Обгрунтовуючи заяву про забезпечення позову, заявник посилається на таке.

29.05.2025 між Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (далі - ДП "СхідГЗК") та Державним підприємством зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (далі ДПЗД "Укрінтеренерго") укладено договір про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії» № 358/03/146-зв (далі - договір), відповідно до пункту 2.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору, що зазначені в Додатку 1 до договору (комерційна пропозиція).

Відповідно до пункту 13.1 договору цей договір приєднання споживача набирає чинності за фактом споживання електричної енергії у перший день, наступний за останнім днем постачання електричної енергії попереднім електропостачальником, за відсутності факту відключення, передбаченого Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі Правила, ПРРЕЕ), та діє в частині здійснення розрахунків між сторонами до повного їх здійснення, а в частині постачання електричної енергії його дія не може перевищувати 90 діб.

Указане кореспондується з пунктом 3.4.4 ПРРЕЕ, за змістом якого постачальник останньої надії постачає електричну енергію споживачу протягом строку. який не можеперевищувати 90 днів; після завершення зазначеного строку постачальник останньої надії припиняє електропостачання споживачу.

Отже, між ДПЗД "Укрінтеренерго" та ДП "СхідГЗК" виникли правовідносини на підставі публічного договору про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії», умови якого позивач, як споживач електроенергії, безакцептно прийняв з урахуванням пункту 1.2.9 ПРРЕЕ.

Обов`язковою умовою для постачання електричної енергії споживачу є наявність у споживача укладеного в установленому порядку з оператором системи договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, на підставі якого споживач набуває право отримувати послугу з розподілу/передачі електричної енергії (п.2.2 гл.2 договору).

На виконання вказаних вимог ДП "СхідГЗК" укладено наступні договори про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії:

публічний договір від 01.01.2019 споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі";

договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від №11.0018-зв з ДП "Регіональні електричні мережі";

договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії від 01.01.2019 № 5 001 46 з ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі";

договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 № 11 з ПрАТ "Кіровоградобленерго";

договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від №020000316/58-зв з ПрАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія".

Підставою звернення ДП "СхідГЗК" до суду із заявою про забезпечення позову став факт надходження на його адресу 23.06.2025 від ДПЗД "Укрінтеренерго" попередження про припинення постачання електричної енергії у зв`язку з невиконанням умов укладеного договору щодо строків оплати за договором (пункт 8.1. договору), зокрема:

від 23.06.2025 № 44/11-013459/П згідно рахунку від 16.06.2025 №87/10/О05/70957 на суму 18 909 446,44 грн за травень 2025 року;

від 23.06.2025 № 44/11-013458/П згідно рахунку від 16.06.2025 №87/03/005/70990 на суму 7 992 744,46 грн за травень 2025 року;

від 23.06.2025 № 44/11-013461/П згідно рахунку від 16.06.2025 №87/30/005/70061 на суму 713 336,08 грн. за травень 2025 року;

від 23.06.2025 № 44/11-013456/П згідно рахунку від 16.06.2025 №87/26/005/70950 на суму 444 755,02 грн. за травень 2025 року;

від 23.06.2025 № 44/11-013457/П згідно рахунку від 16.06.2025 №87/28/005/70945 на суму 710,16 грн. за травень 2025 року.

Аналогічні попередження надійшли на адресу ДП "СхідГЗК" від операторів системи розподілу, зокрема:

від 23.06.2025 № 28485/1001 від АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі";

від 24.06.2025 № 08-03/1374 від ДП "Регіональні електричні мережі";

від 01.07.2025 № 2838/05/14 від ПрАТ "Кіровоградобленерго";

від 23.06.2025 № 779/370-04 від ПрАТ ПЕЕМ "ЦЕК";

від 26.06.2025 № 08-24/806 від ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі".

Відповідно до п.п. 2 п. 7.5 Правил припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником.

Відповідно до п. 7.10 Правил припинення електроживлення електроустановок споживача здійснюється оператором системи у порядку, визначеному Кодексом системи передачі та Кодексом системи розподілу.

Відповідно до п.п.2 п.п.3.2 п. 3 розділу 11 Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 309, припинення передачі електричної енергії здійснюється за зверненням електропостачальника у випадках, визначених Правилами роздрібного ринку.

Відповідно до пункту 11.5.12 глави 11.5 розділу XI Кодексу системи розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310, електропостачальник має право звернутися до ОСР (оператора системи розподілу) щодо припинення електроживлення Користувача (споживача електричної енергії), з яким електропостачальником укладено договір про постачання електричної енергії.

ОСР не розглядає заперечення щодо припинення електроживлення або звернення щодо неправомірності дій електропостачальника від споживачів електричної енергії.

ОСР повинен припинити електроживлення споживача електричної енергії протягом 10 робочих днів з дати отримання звернення від електропостачальника.

Тобто, на думку заявника, відповідачі 2-6, незважаючи на неправомірність дій відповідача-1, будуть зобов`язані керуватися інформацією ДПЗД "Укрінтеренерго" щодо припинення постачання електричної енергії для позивача, а не імперативною вимогою п.30 Порядку визначення та застосування граничних величин споживання електричної потужності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2024 № 600.

Відтак направлення відповідачами 2-6 на адресу позивача попереджень про припинення електропостачання ДП "СхідГЗК" свідчить про наявність у відповідачів 2-6 наміру та реальної можливості на вчинення дій з припинення електропостачання та невиконання ними укладених з позивачем договорів.

Заявник вважає, що правові підстави для вчинення відповідачами заходів щодо припинення (обмеження) електропостачання чи від`єднання точок комерційного обліку ДП "СхідГЗК" від електричної мережі відсутні.

Заявник стверджує, що такими діями учасники ринку протиправно обмежують його у праві на отримання електричної енергії за публічним договором про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії» та публічним договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії.

При цьому заявник звертає увагу суду на п. 30 Порядку визначення та застосування граничних величин споживання електричної потужності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2024 № 600, за яким до переліку критично важливих об`єктів, яким повинно бути забезпечено пріоритетне електропостачання відповідно до встановленого мінімального навантаження відносяться об`єкти критичної інфраструктури, включені до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури, з приєднаною потужністю не менше 100 кВт.

Заявник зауважує, що листом від 06.05.2025 Міненерго поінформувало підприємство про те, що 23.04.2025 внесено відомості щодо об`єктів критичної інфраструктури оператора критичної інфраструктури ДП "СхідГЗК" до Реєстру об`єктів критичної інфраструктури.

Важливим на думку заявника є й те, що суми рахунків, зазначених у попередженнях про припинення постачання електричної енергії, суттєво відрізняються від фактично узгоджених сторонами сум.

Так, ДПЗП "Укрінтеренерго" виставлено ДП "СхідГЗК" наступні рахунки:

від 06.06.2025 № 87/10/005/70957 на суму 894 315 424,51 грн. за травень 2025;

від 06.06.2025 № 87/03/005/70990 на суму 798 871 923,86 грн. за травень 2025;

від 09.06.2025 № 87/30/005/70061 на суму 54 055 799,45 грн. за травень 2025;

від 06.06.2025 № 87/26/005/70950 на суму 34 676 376,09 грн. за травень 2025;

від 06.06.2025 № 87/28/005/70945 на суму 76 840,31 грн. за травень 2025.

Утім ДПЗП "Укрінтеренерго" здійснено постачання електричної енергії ДП "СхідГЗК" у травні 2025 року на інші суми, що підтверджується відповідними актами купівлі-продажу електроенергії, а саме:

від 31.05.2025 № 062450 на суму 444 752,02 грн.;

від 31.05.2025 № 062445 на суму 710,16 грн.;

від 31.05.2025 № 062490 на суму 7 992 744,46 грн.;

від 31.05.2025 № 062457 на суму 18 909 446,44 грн.;

від 31.05.2025 № 062561 на суму 713 336,08 грн.

Крім того, заявник зазначає про те, що ДП "СхідГЗК" є єдиним в Україні підприємством, що здійснює видобуток уранових руд, їх переробку та виробництво закису-окису урану, з якого виготовляється ядерне паливо для атомних станцій України, єдиним споживачем якого є Акціонерне товариство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом".

Наказами Міненерго від 23.02.2023 № 63 та від 22.01,2024 № 28, ДП "СхідГЗК" віднесено до переліку підприємств ПЕК критично важливих для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період.

Також ДІІ "СхідГЗК" віднесено до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 № 83.

Заявник вважає, що за вказаних обставин застосування заходів забезпечення позову є об`єктивно необхідним через існування очевидної небезпеки правам, свободам та інтересам споживача до ухвалення рішення у цій справі, а захист цих справ, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Правовими підставами для забезпечення позову заявник зазначає статті 136 139 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

За загальним правилом, унормованим частиною першою статті 140 ГПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Наведені у заяві обставини з долученими на їх обгрунтування доказами дозволяють здійснити розгляд заяви без повідомлення учасників справи та виклику їх у судове засідання.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД, МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з пунктами 2, 4 частини першої статті 137 ГПК України позов забезпечується забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).

Співмірність передбачає врахування господарським судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, аналізуючи викладене, можна дійти висновку, що метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Оскільки у цій справі заявник звернувся до суду з вимогами немайнового характеру, то має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (така позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, від 15.01.2020 у справі № 915/1912/19 та від 11.02.2021 у справі №915/1185/20).

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу. При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову (постанова Верховного Суду від 16.11.2023 у справі №921/333/23).

Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 в справі № 753/22860/17).

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.10.2018 у справі № 913/257/18).

У постанові від 24.04.2024 у справі № 754/5683/22 Велика Палата Верховного Суду констатувала, що як характер спору (майновий або немайновий), так і те, чи підлягає судове рішення у конкретній справі примусовому виконанню, не мають вирішального значення при дослідженні судом питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову (п. 46).

Ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами (п. 47).

Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії (п. 48).

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для забезпечення позову у запропонований заявником спосіб, суд приймає до уваги нормативні приписи частини одинадцятої статті 137 ГПК України, згідно з якою не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за своїм змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

За визначенням тотожність означає однаковість, подібність до чогось, схожість один з одним за своєю суттю та виявом.

Порівнюючи обраний заявником захід забезпечення із позовними вимогами, суд доходить висновку про їх тотожність, оскільки сам цей захід забезпечення вже реалізує мету заявника/позивача (продовження постачання/розподілу відповідачами електричної енергії), яка може бути досягнута лише за результатом вирішення спору по суті.

Крім того, суд зазначає, що заходи забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати права інших осіб.

Так, заявник просить забезпечити позов способом, який, серед іншого, забороняє відповідачам вчиняти будь-які дії з припинення договірних відносин в цілому, а не тільки в частині щодо припинення/обмеження постачання та/або розподілу (передачі) електричної енергії відповідачами.

Однак заборона відповідачам вчиняти будь-які дії з припинення договірних відносин в цілому суперечить правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.12.2022 року у справі № 904/1513/22 ("суд не може заборонити сторонам вчиняти будь-які дії, спрямовані на припинення ділових (договірних) відносин з позивачем, адже право, зокрема, на припинення/розірвання відносин/договорів гарантоване Конституцією та законами України").

Важливим є й те, що відповідно до приписів Закону України "Про ринок електричної енергії" та ПРРЕЕ існування у споживача заборгованості з оплати вартості електричної енергії не є єдиною підставою, відповідно до якої постачальник "останньої надії" може припинити постачання електричної енергії споживачу.

Зокрема, за змістом п. 7.5 ПРРЕЕ припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється:

оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі:

відсутності персоналу для обслуговування електроустановок споживача або договору на обслуговування електроустановок (на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади);

недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача;

заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи;

несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення (яке набрало законної сили) щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи або невиконання споживачем укладеного договору про реструктуризацію заборгованості з вартості необлікованої електричної енергії);

невиконання припису представника відповідного органу виконавчої влади;

закінчення терміну дії, розірвання або неукладення договору між споживачем та оператором системи;

закінчення терміну дії договору між споживачем та постачальником "останньої надії" (за умови неукладення споживачем договору з іншим електропостачальником);

порушення споживачем під час виконання робіт або провадження іншої діяльності у межах свого об`єкта поблизу електричних мереж Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2022 року № 1455 (далі - Правила охорони електричних мереж);

Створення неналежних умов експлуатації електричних мереж унаслідок незабезпечення збереження електричних мереж, створення умов, наслідком яких можуть стати нещасні випадки від впливу електричного струму. Відключенню підлягають електроустановки та струмоприймачі споживача, для електрозабезпечення яких використовуються електричні мережі, щодо яких споживачем порушуються Правила охорони електричних мереж (на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади);

постачальником «останньої надії» за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі:

невиконання споживачем умов договору про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії» щодо повної та своєчасної оплати споживачем вартості електричної енергії та/або договору про реструктуризацію заборгованості (крім захищеного споживача та споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури);

наявності у споживача (крім захищеного споживача та споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури) заборгованості за попередні періоди за договором про постачання електричної енергії постачальником «останньої надії» та/або за договором про реструктуризацію заборгованості та за наявності попередження про припинення постачання електричної енергії, наданого споживачу до початку поточного періоду постачання електричної енергії постачальником «останньої надії».

Для споживача, який у встановленому законодавством порядку визнаний банкрутом, припинення повністю або частково постачання електричної енергії у зв`язку з відповідною заборгованістю здійснюється без попередження у разі наявності від`ємного сальдо на особовому рахунку згідно з показаннями засобу комерційного обліку, крім випадків, коли такий споживач, щодо якого в установленому порядку вживаються заходи для запобігання банкрутству, здійснює своєчасний розрахунок поточної плати за спожиту електричну енергію, а погашення його заборгованості включено до заходів щодо забезпечення вимог кредиторів.

Також за змістом частини дванадцятої статті 64 Закону України "Про ринок електричної енергії" крім обов`язків, визначених статтею 57 цього Закону, постачальник "останньої надії" зобов`язаний припинити постачання електричної енергії споживачу у разі настання однієї з таких подій:

здійснення постачання електричної енергії споживачу іншим електропостачальником на підставі укладеного ними договору постачання електричної енергії відповідно до правил роздрібного ринку;

закінчення встановленого цим Законом строку постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", крім випадків, визначених цим Законом.

Постачальник "останньої надії" зобов`язаний припинити постачання електричної енергії до закінчення визначеного цим Законом строку у разі невиконання споживачем умов договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" щодо повної та своєчасної оплати споживачем вартості електричної енергії та/або договору про реструктуризацію заборгованості (крім захищеного споживача та споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури), ініціювавши відключення такого споживача у порядку, визначеному кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу та правилами роздрібного ринку.

Постачальник "останньої надії" зобов`язаний ініціювати відключення захищеного споживача або споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури, з першого дня (включно) поточного періоду постачання електричної енергії споживачу у разі відсутності у такого споживача рахунку із спеціальним режимом використання та/або порушення інших вимог цієї статті.

Постачальник "останньої надії" забезпечує ведення та щомісячну публікацію на своєму офіційному веб-сайті переліку захищених споживачів та споживачів, об`єкти яких визначені як об`єкти критичної інфраструктури, яким він здійснює постачання електричної енергії. Такий перелік має містити повне найменування таких споживачів та розмір їхньої наявної заборгованості.

Постачальник "останньої надії" щомісяця, до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим, інформує Кабінет Міністрів України та центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у паливно-енергетичному комплексі, щодо змісту зазначеного переліку та наявної заборгованості, а також про вжиті ним заходи з метою погашення заборгованості захищених споживачів та споживачів, об`єкти яких визначені як об`єкти критичної інфраструктури, яким він здійснює постачання електричної енергії.

За зверненням постачальника "останньої надії" Державна податкова служба протягом трьох робочих днів з дня отримання такого звернення надає перелік всіх рахунків, із зазначенням дат відкриття та закриття рахунків, захищеного споживача або споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури, що не здійснив або здійснив не в повному обсязі розрахунки за спожиту електричну енергію з постачальником "останньої надії" за період, зазначений у зверненні. У зверненні до Державної податкової служби постачальник "останньої надії" надає документальне підтвердження договірних відносин постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" такому захищеному споживачу або споживачу, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури.

Відтак у розумінні вказаних законодавчих актів можливість припинення електропостачання споживача-заявника з підстав неповної та несвоєчасної оплати останнім вартості електричної енергії не обмежується лише оспорюваним позивачем фактом порушення, що свідчить про неспівмірність вжитих судами заходів забезпечення позову та незбалансованість інтересів сторін.

Крім того, абзацом 4 пункту 7.11 ПРРЕЕ встановлено, що на період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил та/або умов договорів, наявність яких передбачена цими Правилами, припинення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється за умови своєчасного надання споживачем до моменту відключення відповідної ухвали суду про прийняття позовної заяви до розгляду. Відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання.

Норма права, встановлена в абзаці 4 пункту 7.11 ПРРЕЕ, є імперативною для суб`єкта постачання електричної енергії, якому належить право відключити споживача від електропостачання та відновити його. Вказана норма права діє самостійно за наявності визначених в її гіпотезі умов, незалежно від наявності підстав для застосування судом заходів забезпечення позову (пункт 41 постанови Верховного Суду від 06.05.2024 у справі № 922/5196/23, пункт 3.23 постанови Верховного Суду від 15.05.2024 у справі №922/206/24).

Підставою для незастосування заходів щодо припинення електропостачання споживачу є ухвала про прийняття позовної заяви, а відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання (постанова Верховного Суду від 08.10.2018 у справі № 913/257/18, пункт 3.23 постанови Верховного Суду від 15.05.2024 у справі № 922/206/24).

Отже, ініціювання ДП "СхідГЗК" спору у справі № 904/3687/25 є самостійною підставою для того, щоб заявника/позивача не відключали від електропостачання з підстав існування заборгованості, що не потребує підсилення такого зобов`язання відповідачів у спосіб вжиття аналогічних заходів забезпечення позову.

Аналогічна за змістом позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.05.2024 у справі № 922/206/24 (п. 3.25).

За вказаних обставин доводи заявника щодо забезпечення позову судом відхиляються.

Отже, правові підстави для задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову відсутні.

Заявник не позбавлений права звернутися до суду з повторною заявою про забезпечення позову в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 232 - 235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Державному підприємству "Східний гірничозбагачувальний комбінат" у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 10.07.2025 та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.І. Колісник