УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

09.07.2025Справа № 910/7622/25

Суддя Гумега О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМПЕРОВО ФУДЗ ІНТЕРНЕШНЛ" (Україна, 03150, місто Київ, вулиця Євгена Коновальця, будинок 7/9)

до Акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "ББС ІНШУРАНС" (Україна, 04050, місто Київ, вулиця Білоруська, будинок 3)

про стягнення 54 040,65 грн

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІМПЕРОВО ФУДЗ ІНТЕРНЕШНЛ" (далі - позивач, ТОВ "ІФІ") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "ББС ІНШУРАНС" (далі - відповідач, СТРАХОВА КОМПАНІЯ "ББС ІНШУРАНС") про стягнення 54 040,65 грн недоплаченої суми страхового відшкодування.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 14.06.2024 (страхова справа № 119779) відповідач сплатив позивачу страхове відшкодування у розмірі 35 064,15 грн, проте реальні витрати позивача на ремонт пошкодженого транспортного засобу склали 89 104,80 грн, отже різниця між фактичним розміром завданої майнової шкоди і страховою виплатою складає 54 040,65 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2025 позовну заяву ТОВ "ІФІ" залишено без руху, встановлено позивачу спосіб та строк усунення недоліків позовної заяви.

02.07.2025 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків.

Розгянувши заяву позивача про усунення недоліків, зважаючи на наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про усунення позивачем недоліків позовної заяви у встановлений судом строк.

Подана позовна заява (після усунення позивачем недоліків, встановлених ухвалою суду) відповідає вимогам, викладеним у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження відсутні.

За змістом ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Позовна заява містить клопотання позивача про відкриття загального позовного провадження за поданою позовною заявою.

Відповідно до ч. 3-4 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Приписами ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи:

1) про банкрутство;

2) за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство;

3) у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій);

4) у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції, крім випадків, передбачених статтею 252-1 цього Кодексу;

6) у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю);

7) у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна;

8) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

9) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3-8 цієї частини.

Приписами частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (частина 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

Дослідивши матеріали позовної заяви при відкритті провадження у даній справі, суд дійшов висновку, що дана справа має бути розглянута в порядку (за правилами) спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, оскільки є справою у якій ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та є справою незначної складності, визнаною судом малозначною.

При цьому судом враховано, що ціна позову у даній справі станом на час відкриття провадження у справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (302 800,00 грн), а також, що дана справа не входить до переліку справ, зазначених у частині 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

З огляду на наведене клопотання позивача про про відкриття загального позовного провадження за поданою позовною заявою судом відхиляється.

Керуючись ст. 12, 74, 176, 232, 234, 235, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (без проведення судового засідання).

3. Зобов`язати учасників справи пояснення по суті спору, заяви з процесуальних питань та копії доказів у справі направляти всім учасникам справи з урахуванням положень статті 42 ГПК України.

4. Запропонувати відповідачу:

- подати до суду відзив на позовну заяву, в тому числі з посиланням на висновок щодо застосування відповідної норми права у подібних правовідносинах, викладений в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду, до відзиву додати всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду про відкриття провадження у справі (ст. 165, 251 ГПК України), при цьому звернути увагу, що копії відзиву та доданих до нього документів повинні бути надіслані (надані) іншим учасникам справи одночасно з надсиланням (наданням) відзиву до суду з урахуванням положень статті 42 ГПК України (ч. 5 ст. 165 ГПК України); у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 9 ст. 165 ГПК України);

- подати до суду протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив (якщо така буде подана) заперечення на відповідь на відзив (ст. 167, 251 ГПК України).

5. Запропонувати позивачу:

- надати посилання на висновок щодо застосування відповідної норми права у подібних правовідносинах, викладений в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду;

- подати до суду протягом п`яти днів з дня отримання відзиву відповідь на відзив (ст. 166, 251 ГПК України), при цьому звернути увагу, що згідно ч. 3 ст. 166 ГПК України до відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою статті 165 цього Кодексу, а отже, копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надсиланням (наданням) відповіді на відзив до суду з урахуванням положень статті 42 ГПК України.

6. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини 7 статті 252 ГПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

7. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 09.07.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана ГУМЕГА