ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"08" липня 2025 р. Справа № 924/133/25

Господарський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Грамчука І.В., при секретарі судового засідання Комарніцькій Н.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області м. Хмельницький

до філії "Відокремленого підрозділу "Хмельницька атомна електрична станція" акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" м.Нетішин Шепетівського району Хмельницької області

про стягнення 16 326 737 грн

Представники учасників :

позивача: Тесляр О.О. за довіреністю

відповідача: Рахімова А.А. за довіреністю

В судовому засіданні, відповідно до ст. 240 ГПК України, проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Процесуальні дії по справі, стислий виклад позицій сторін.

Ухвалою від 06.02.2025 судом прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на10:30 год. "11" березня 2025 року.

Ухвалою суду від 11.03.2025 відкладено підготовче засідання у справі №924/133/25 на 10:30 год. 01 квітня 2025 р.

Ухвалою суду від 01.04.2025 продовжено строк підготовчого провадження у справі №924/133/25 на 30 днів. Відкладено підготовче засідання у справі №924/133/25 на 10:30 год. 22 квітня 2025 р.

Ухвалою суду від 22.04.2025 закрито підготовче провадження у справі №924/133/25. Призначено справу №924/133/25 до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 10:30 год. "12" травня 2025 р.

Ухвалою суду від 12.05.2025 відкладено судове засідання у справі №924/133/25 на 10 год. 30 хв. 02 червня 2025 року.

Ухвалою суду від 02.06.2025 відкласти судове засідання у справі №924/133/25 на 10 год. 30 хв. 18 червня 2025 року.

Ухвалою від 18.06.2025р. відкладено судове засідання у справі №924/133/25 на 11 год. 30 хв. 08 липня 2025 року.

Позивач - Державна екологічна інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький наполягає на задоволенні позовних вимог. Просить стягнути з відповідача заподіяні державі шкоду, яка складає 16326373,00 грн

Відповідач у відзиві на позов (вх.№05-22/1474/25 від 20.02.2025р.) просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Філія «ВП ХАЕС» заперечує проти позовних вимог Державної екологічної інспекції про стягнення збитків, заподіяних відповідачем державі в розмірі 16 326 373,00 грн за видобування питних підземних вод ділянки Нетішинського родовища (свердловини №№ 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20) за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності період з 23.12.2018 по 15.12.2019

22.12.1998 Державною службою геології та надр України було видано для філії «ВП ХАЕС» спеціальний дозвіл на користування надрами № 1702 строком дії на 20 років, тобто до 22.12.2018.

Відповідно до спеціального дозволу на користування надрами № 1702, метою користування надрами є видобування питних підземних вод та їх використання за умови доведення якості до вимог ДСанПіНу 2.2.4-171-10 «Гігієнічні вимоги до води питної, призначеної для споживання людиною».

Наказом Державної служби геології та надр України від 16.12.2019 № 480 вищезазначений спеціальний дозвіл на користування надрами від 22.12.1998 №1702 було продовжено строком дії на 20 років, тобто до 22.12.2038.

14.07.2016 філією «ВП ХАЕС» було винесено наказ №1318 «Про підготовку документів для продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами», з метою підготовки документів для продовження дії спеціального дозволу на користування надрами № 1702.

11.01.2018 ДП «НАЕК «Енергоатом» (правонаступником якого є АТ «НАЕК «Енергоатом») видано розпорядження №30-р «Про планування дозвільних процедур «ДП «НАЕК «Енергоатом» у 2018 році» (далі - Розпорядження №30-р від 11.01.2018) яким було введено в дію «План здійснення дозвільних процедур ДП «НАЕК «Енергоатом» у 2018 році».

У Плані під п. 41 вказаний спеціальний дозвіл на користування надрами № 1702, термін дії якого необхідно продовжити.

Оскільки, спеціальний дозвіл на користування надрами № 1702 був виданий 22.12.1998 строком дії на 20 років, то термін дії цього дозволу закінчувався 22.12.2018.

Державна служба геології та надр України листом від 06.06.2018 № 9801/03/12-18 повідомила, що розглянула заяву Відповідача від 15.05.2018 № 6709/06 та вказала, що у наданому пакеті документів відсутні в повному обсязі результати бактеріологічного та хімічного аналізу води строком давності не більш як шість місяців, внаслідок чого подані документи повертають заявнику.

Жодних зауважень щодо відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля у пакеті документів, долучених до заяви Відповідача на продовження строку дії спеціального дозволу Державною службою геології та надр України не було зазначено.

Відповідач подав до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 26.06.2018 № 8902/06 до якої були долучені документи.

Відповідачем було усунено недоліки оформлення заяви на продовження дії спеціального дозволу на користування надрами, які були зазначені Державною службою геології та надр України у листі від 06.06.2018 № 9801/03/12-18.

Державна служба геології та надр України листом від 06.07.2018 № 12907/02/12-18 повідомила, що розглянула заяву Відповідача від 26.06.2018 № 8902/06 та вказано, що документи надані Відповідачем не відповідають вимогам п. 8 Порядку № 651 - заява та додані до неї документи подаються органові з питань надання дозволу з прошитими і пронумерованими сторінками та з описом доданих документів, засвідченим підписом уповноваженої особи претендента. Заява засвідчується підписом уповноваженої особи претендента із зазначенням дати та вихідного номера.

Зауважень щодо відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля у пакеті документів, долучених до заяви Відповідача на продовження строку дії спеціального дозволу Державною службою геології та надр України не було зазначено.

Відповідач знову подав до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 13.07.2018 № 9753/06.

Листом від 13.09.2018 № 18300/03/12-18 Державна служба геології та надр України зазначила, що заяву Відповідача від 13.07.2018 № 9753/06 розглянуто та у зв`язку з наявністю зауважень Міністерства екології та природних ресурсів України (оформлення документів суперечить абз. 3 п. 8 Порядку № 651, відсутні географічні координати кутових точок ділянки надр у плані підрахунку запасів корисної копалини та відсутня інформація про внесення до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля) повертає Відповідачу заяву з доданими до неї документами (оригінал знаходиться у Відповідача, копія - долучена до відзиву на позовну заяву).

Зауважень щодо відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля у пакеті документів, долучених до заяви Відповідача на продовження строку дії спеціального дозволу Державною службою геології та надр України не було зазначено.

Відповідачем було подано до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 02.10.2018 № 13597/06, до якої були долучені документи.

Листом від 19.10.2018 №21030/03/12-18/03 Державна служба геології та надр України зазначила, що у наданому пакеті документів відсутні копії протоколів ДКЗ України, завірені заявником та не надано документи, які підтверджують повноваження головного фахівця відділу ліцензування департаменту ліцензування виконавчої дирекції з якості та управління Павленка В. В. на засвідчення копії Довіреності та документи, які підтверджують право підпису генеральним директором ВП «Хмельницька АЕС» Панащенко М. С. (оригінал знаходиться у Відповідача, копія -долучена до відзиву на позовну заяву).

Зауважень щодо відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля у пакеті документів, долучених до заяви Відповідача на продовження строку дії спеціального дозволу Державною службою геології та надр України не було зазначено.

Відповідач подав до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 07.11.2018 № 15487/06 до якої були долучені документи.

Листом від 03.01.2019 № 169/03/12-19 Державна служба геології та надр України зазначила: «За результатами опрацювання отриманих від Підприємства матеріалів встановлено:

1. Підприємство надало новий протокол ДКЗ України від 23.02.2017 №3852, хоча в заяві та пояснювальній записці відсутня інформація щодо внесення змін до спеціального дозволу відповідно до підпункту 4 пункту 17 Порядку.

2. У наданому експертному висновку ДП «Українська геологічна компанія» відсутні дата та реєстраційний номер.».

Відповідачем було подано до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 01.02.2019 № 1573/06, до якої були долучені документи.

Листом від 12.02.2019 № 2948/03/12-19 Державна служба геології та надр України зазначила, що у наданих Відповідачем документах відсутні результати оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля).

05.08.2019 Департаментом природних ресурсів та екології було видано для філії «ВП ХАЕС» висновок з оцінки впливу на довкілля №7-005/1.

Згодом, Відповідачем було подано до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 19.08.2019 № 11168/06, до якої були долучені документи.

Листом від 04.09.2019 № 18402/01/12-19 Державна служба геології та надр України зазначила, що за результатами опрацювання отриманих від Підприємства матеріалів встановлено:

1. У заяві не зазначено місцезнаходження ділянки надр відповідно до адміністративно-територіального устрою України (область, район, населений пункт, прив`язка на місцевості), географічні координати ділянки надр (водозабірних споруд), строк продовження Дозволу.

2. Картографічні матеріали не завірені заявником. В пакеті документів надано не завірені копії довіреностей, що не підтверджують право підпису.

3. В плані підрахунку запасів корисної копалини не нанесені географічні координати водозабірних споруд та лінії геологічних розрізів.

4. Відсутні завірені заявником копії результатів оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля).

Відповідач подав до Державної служби геології та надр України заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 23.09.2019 № 12777/06, до якої були долучені документи.

16.12.2019 наказом Державної служби геології та надр України № 480 продовжено ДП «НАЕК «Енергоатом» (правонаступником якого є АТ «НАЕК «Енергоатом») строк дії спеціального дозволу на користування надрам від 22.12.1998 №1702 на 20 років, тобто до 22.12.2038.

Тобто, дія спеціального дозволу на користування надрам від 22.12.1998 № 1702 була продовжена, що свідчить про те, що право Відповідача на користування надрами не переривалося.

Звертає увагу на те, що оскільки строк дії спеціального дозволу на користування надрам від 22.12.1998 №1702 було продовжено, без будь-яких переривань у термінах, а не видано новий дозвіл, твердження Позивача про те, що Відповідач у період з 23.12.2018 по 15.12.2019 здійснював видобування питних підземних вод ділянки Нетішинського родовища (свердловини №№ 2,3,6,7,9,10,11,12,13,14,15,16,17,18,19,20) за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля та спеціального дозволу на користування надрами є такими, що не відповідають дійсності та спростовуються наданими Відповідачем документами, які долучені до відзиву на позовну заяву.

У позовній заяві Позивач вказує про те, що у період з 12.07.2021 по 21.07.2021 посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області було проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Відповідачем.

Позивач зазначає, що під час проведення перевірки державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області встановлено, що Відповідач здійснює видобування питних підземних вод ділянки Нетішинська Нетішинського родовища, яке розташоване за 10 км на схід від м. Острог та за 0,33-05 км на північний схід від м. Нетішин Шепетівського району Хмельницької області, для забезпечення питного та господарського-побутового водопостачання м. Нетішин та Хмельницької АЕС.

Позивач стверджує, що 26.04.2019 Відповідачем розпочата процедура оцінки впливу на довкілля шляхом оприлюднення повідомлення про планову діяльність в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля

03.06.2019 до Реєстру внесено звіт з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля.

Позивач зазначає, що відповідач у період з 23.12.2018 по 15.12.2019 здійснював видобування питних підземних вод ділянки Нетішинського родовища (свердловини № № 2,3,6,7,9,10,11,12,13,14,15,16,17,18,19,20) за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля та спеціального дозволу на користування надрами.

Звертає увагу суду, що на момент проведення планової перевірки посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, у Відповідача був продовжений строк дії спеціального дозволу на користування надрам від 22.12.1998 № 1702 на 20 років до 22.12.2038 та наявні та чинні результати оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля) відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

У випадку відсутності у Відповідача усіх необхідних документів для продовження строку дії спеціального дозволу, останньому б не продовжили дію цього дозволу.

Вважає, що відповідачем не було порушено вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», ст. 151, ст. 19, ст. 21 Кодексу України про надра, і тому стягнення з останнього шкоди в розмірі 16 326 373,00 грн є протиправним.

Розглядом матеріалів справи встановлено таке.

На підставі наказу Державної екологічної інспекції України від 06.07.2021 № 322 та направлення на проведення планової перевірки від 06.07.2021 № 71, відповідно до статті 5 Закону № 877-V та статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області в період з 12 по 21 липня 2021 року проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Відокремленим підрозділом «Хмельницька атомна електрична станція» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (, місцезнаходження: 30100, Хмельницька область, м. Нетішин, вул. Енергетиків, 20).

Факт порушення зафіксований в акті складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 21.07.2021.

Під час проведення перевірки державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області встановлено, що Відповідач здійснює видобування питних підземних вод ділянки Нетішинська Нетішенського родовища, яке розташоване за 10 км на схід від м. Остріг та за 0,33-05 км на північний схід від м. Нетішин Шепетівського (колишнього Славутського) району Хмельницької області, для забезпечення питного та господарського-побутового водопостачання м. Нетішин та Хмельницької АЕС.

Водозабір питних підземних вод ділянки Нетішинська Нетішинського родовища експлуатується з 1981 року та складається з 20 свердловин, 4 з яких на час проведення перевірки затампоновані.

Відповідно до ліміту спеціального водокористування, визначений Дозволом на спеціальне водокористування №100/ХМ/49д-17, та який виданий Відповідачу 10.11.2017 Державним агентством водних ресурсів України, забір питних підземних вод з вказаного водозабору на добу складає 15 000 м3.

Відповідач здійснював видобування питних підземних вод на підставі спеціального дозволу на користування надрами від 22.12.1998 № 1702 із строком дії 20 (двадцять) років. Тобто строк дії вказаного дозволу закінчився 22.12.2018.

Згідно із Висновком з оцінки впливу на довкілля, виданого Відповідачу 05.08.2019 Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації за № 7-005/1, процедура оцінки впливу на довкілля розпочата 26.04.2019 шляхом оприлюднення повідомлення про планову діяльність в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля, а 03.06.2019 до Реєстру внесено звіт з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля.

Наказом Державної служби геології та надр України від 16.12.2019 № 480 продовжено строк дії спеціального дозволу на користування надрами від 22.12.1998 № 1702 на 20 (двадцять) років, строком дії до 22 грудня 2038 року, та наказом від 16.12.2019 № 482 внесено до вказаного дозволу зміни.

Позивач надав розрахунок розміру відшкодування збитків старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області, обрахований на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 20.07.2009 №389 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2009 року за №767/16783, відповідно до змісту якого загальний розмір відшкодування збитків, становить 1632673грн

Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача грн шкоди посилаючись на те, що внаслідок порушення відповідачем норм природоохоронного законодавства завдано шкоди навколишньому природному середовищу.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

У відповідності до ратифікованої Законом України від 17.07.2007 року Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (п.1 ст.6) кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно статті 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Відповідно до ст. 19 Кодексу України "Про надра" право користування надрами надається шляхом надання спеціального дозволу на користування надрами.

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 вищевказаного Закону державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Згідно з п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. 4 вищевказаного Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону надр, охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо наявності та додержання умов дозволів; права державної власності на води; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування); складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Згідно з п.п. 1, 3 розділу І Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.03.2023 №46, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Хмельницької області. Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Хмельницької області.

У розділі ІІ вищезазначеного Положення визначені функції Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, зокрема Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів, права державної власності на води; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально - лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Таким чином, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області є органом, уповноваженим державою здійснювати нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

У ст. 3 Кодексу України про надра, гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", цим Кодексом та іншими актами законодавства України, що видаються відповідно до них.

Положеннями статті 151 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України від 25.06.1991 № 1264-XII «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі - Закон № 1264-XII), земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством (ст.2 Закону № 1264-XII).

Відповідно до статей 3, 5 Водного кодексу України (далі - ВК України) підземні води належать до державного водного фонду України і належать до водних об`єктів загальнодержавного значення, а згідно із Кодексом України про надра вони є частиною надр та, відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827, є корисними копалинами загальнодержавного значення.

Частиною третьою статті 2 Водного кодексу України передбачено, що гірничі відносини, які виникають під час користування водними об`єктами, регулюються відповідним законодавством України.

Статтею 4 Кодексу України про надра (далі - Кодекс), тут і надалі в редакції, чинній на час спірних правовідносин, визначено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування.

Згідно з частиною першою статті 19 Кодексу право користування надрами надається шляхом надання спеціального дозволу на користування надрами.

Положеннями частини третьої статті 24 Кодексу передбачено, що права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами.

Якщо користування надрами пов`язане з провадженням діяльності, визначеної Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», надання їх у користування здійснюється з урахуванням результатів оцінки впливу на довкілля (ст. 15-1 Кодексу).

Закон, який встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закон України від 23.05.2017 № 2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля» (далі - Закон № 2059-VIII).

Відповідно до частини першої статті 3 Закон № 2059-VIII, тут і надалі в редакції, чинній на час правовідносин, здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Пунктом 13 частини третьої статті 3 Закону № 2059-VIII визначено, що друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає: господарську діяльність, що призводить до скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, та забір води з водних об`єктів за умови, що водозабір підземних вод перевищує 300 кубічних метрів на добу.

Забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності (ч.4 ст.3 Закону № 2059-VIII).

Частиною шостою статті 3 Закону № 2059-VIII встановлено, що забороняється провадження господарської діяльності, експлуатація об`єктів, інші втручання в природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, якщо не забезпечено в повному обсязі додержання екологічних умов, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля, рішенні про провадження планованої діяльності та проектах будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, а також змін у цій діяльності або подовження строків її провадження.

Частиною другою статті 9 Закону № 2059-VIII передбачено, що висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

Таким чином, проведення планової діяльності із забору води з водних об`єктів за умови, що водозабір підземних вод перевищує 300 кубічних метрів на добу, може мати значний вплив на довкілля та підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Частиною восьмою статті 16 Кодексу передбачено, що переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами, внесення до них змін, видача дублікатів, продовження терміну дії спеціальних дозволів на користування надрами, зупинення їх дії або анулювання, поновлення їх дії у разі зупинення здійснюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр у встановленому законодавством порядку.

Враховуючи вище вказані норми, рішенням про провадження планової діяльності в галузі користування надрами є видача уповноваженим органом спеціального дозволу на користування надрами, в тому числі подовження строків її провадження шляхом продовження строку дії та внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами, яке приймається уповноваженим органом після проведення оцінки впливу на довкілля, у випадках визначених законодавством.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст.16 Конституції України).

З матеріалів справи встановлено, що 21.07.2021 Державною екологічною інспекцією складено акт в якому встановлено, що відповідач в період з 23 грудня 2018 року по 15 грудня 2019 року здійснював видобування питних підземних вод ділянки Нетішинська Нетішинського родовища (свердловини №№ 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20) за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності, а саме спеціального дозволу на користування надрами, що є порушенням вимог Закону України від 23.05.2017 № 2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля», статей 15-1, 19 Кодексу України про надра та статті 21 Кодексу України про надра, яка діяла на час проведення перевірки.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі встановлено Методикою визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства внаслідок самовільного користування надрами, затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 29.08.2011 №30, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.09.2011 за №1097/19835.

Розмір шкоди розрахований позивачем становить 16326373,00 грн

За приписами статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 224 Господарського кодексу України (далі - ГК України) визначено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з пунктом 1 статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.

Підставою для відшкодування збитків відповідно до пункту 1 статті 611 ЦК та статті 224 ГК України є порушення зобов`язання.

Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи.

Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Близький за змістом правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17.

При цьому, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками.

Тобто, твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема в контексті наявності збитків та їх розміру, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягає доведенню саме позивачем.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 73, частина перша статті 74, частина перша статті 76, частина перша статті 77 ГПК України).

Наказом Державної служби геології та надр України № 480 від 16.12.2019 продовжено ДП «НАЕК «Енергоатом» (правонаступником якого є АТ «НАЕК «Енергоатом») строк дії спеціального дозволу на користування надрам від 22.12.1998 №1702 на 20 років, тобто до 22.12.2038.

Дія спеціального дозволу на користування надрам від 22.12.1998 № 1702 була продовжена, тобто право Відповідача на користування надрами не переривалося.

Оскільки, строк дії спеціального дозволу на користування надрами від 22.12.1998 № 1702 було продовжено, без будь яких переривань у термінах, а не видано новий дозвіл, твердження Позивача про те, що Відповідач у період з 23.12.2018 по 15.12.2019 здійснював видобування питних підземних вод ділянки Нетішинського родовища (свердловини №№2,3,6,7,9,10,11,12,13,14,15,16,17,18,19,20) за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля та спеціального дозволу на користування надрами є такими, що не відповідають дійсності та спростовуються наданими Відповідачем документами.

Спеціальні дозволи на користування надрами є документами дозвільного характеру та включені до Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» від 19.05.2011 року №3392-VI із змінами і доповненнями, пункт 133 (у редакції чинній на момент подання заяви на продовження).

Основні вимоги до порядку видачі документів дозвільного характеру або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру встановлені в ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності».

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» (зі змінами і доповненнями) порядок видачі документів дозвільного характеру або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням відповідного дозвільного органу, погодженим з уповноваженим органом, якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону. Рішення про продовження строку дії дозволу приймається органом з питань надання дозволу протягом 45 днів після надходження документів у повному обсязі. Підстави для відмови у продовженні строку дії дозволу наведені в п. 15 Порядку № 615.

Абзацами 8,9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» встановлено, що у разі усунення суб`єктом господарювання причин, що сталі підставою для відмови у видачі документа дозвільного характеру, повторний розгляд документів здійснюється дозвільним органом у строк, що не перевищує п`яти робочих днів дня отримання відповідної заяви суб`єкта господарювання, документів, необхідних для видачі документа дозвільного характеру, і документів, які засвідчують усунення причин, що сталі підставою для відмови у видачі документа дозвільного характеру, якщо інше не встановлене законом. При повторному розгляді документів не допускається відмова у видачі документі дозвільного характеру з причин, раніше не зазначених у письмовому повідомленні заявнику (за винятком неусунення чи усунення не в повному обсязі заявником причин, що сталі підставою для попередньої відмови).

Системний аналіз зазначених норм права свідчить, що користувачі надр мають право на першочергове продовження строку тимчасового користування надрами.

З матеріалів справи вбачається, що в діях відповідача не було умислу у заподіянні шкоди.

15.05.2018 Відповідач завчасно, більш ніж за 6 місяців до закінчення, розпочав дії направлені на оформлення документів для отримання продовження строку дії дозволу ва користування надрами.

Затримка у оформленні дозволу на користування надрами сталася не з вини відповідача, яка є обов`язковою умовою для покладення на останнього відповідальності у вигляді відшкодування збитків.

Статею 28 Кодексу України про надра передбачено, що користування надрами є платним, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Плата справляється зі користування надрами в межах території України, її континентального шельфу і виключно (морської) економічної зони. Плата за користування надрами справляється у вигляді рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин.

Відповідно до пп. 251.1.1. п.251.1. ст.251 Податкового кодексу України (далі - ПВ України) рентна плата складається з рентної плати за користування надрами для видобуванні корисних копалин.

АТ «НАЕК «Енергоатом» є платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин на підставі отриманого спеціального дозволу на користування надрами відповідно до п.п. 252.1.1 п.252.1 ст.252 ПКУ.

Філія «ВП ХАБС» подає декларацію з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин до АТ «НАЕК «Енергоатом» для здачі до контролюючого органу за основним місцем обліку.

Оскільки, Відповідачем були подані документи до Державної служби геології та надр України для продовження строку дії спеціального дозволу, бухгалтерія філії «ВП ХАЕС» в період з грудня 2018 по грудень 2019 при складанні податкової декларації зазначала спеціальний дозвіл на користування надрами від 22.12.1998 №1702, що підтверджується податковими деклараціями з рентної плати за період з грудня 2018 по грудень 2019.

Наявність у Відповідача продовженого спеціального дозволу, виключає можливість застосування цивільно-правової відповідальності у формі стягнення збитків, оскільки філією «ВП ХАЕС» було вжито необхідних заходів для своєчасного продовження строку дії спеціального дозволу, надані Відповідачем докази лише підтверджують твердження, відповідно, у наших діях відсутній склад цивільного правопорушення, цивільно-правова відповідальність не настає, а тому відсутні і правові підстави для задоволення позову.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 908/999/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.10.2022 у справі № 922/3174/21.

На підставі поданих Відповідачем документів до дозвільного органу, заявнику було продовжено термін дії спеціального дозволу на користування надрами, а тому філією «ВП ХАЕС» не було порушено вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», ст. 151, ст. 19, ст. 21 Кодексу України про надра, та відсутні підстави для стягнення з останнього шкоди в розмірі 16 326 373,00 грн

Розподіл судових витрат між сторонами.

Витрати по сплаті судового збору підлягають покладенню на позивача відповідно до ст.129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 20, 24, 27, 73, 74, 76-80, 86, 113, 119, 129, 232, 233, 236-238, 240-242, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Апеляційна скарга подається до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України, з урахуванням пп. 17.5 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повний текст рішення складено 09.07.2025р.

Суддя І.В. Грамчук

Виготовлено примірники:

1- до справи (в паперовому екз.),

2 - позивачу Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області (до електронного кабінету),

3 - представнику позивача Тесляру О.О. ( ІНФОРМАЦІЯ_1 )

4 - відповідачу (; ).