ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/629/25

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Газарова Є.Д.

за участю представників сторін:

від позивача: Бова Я.О., адвокат, дов. №20/11-12 від 20.11.2024, дійсне до 31.12.2025

від відповідача: не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбудзем"

про стягнення 25 869,74 грн

Процесуальні дії по справі.

Господарський суд Житомирської області відповідно до ухвали суду від 26.05.2025 розглянув справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбудзем" про стягнення 25 869, 74 грн за правилами спрощеного позовного провадження, перше судове засідання з розгляду справи по суті призначив, з урахуванням ухвали від 18.06.2025, на 26.06.2025 о 10:00.

Згідно довідки господарського суду про доставку електронного листа, ухвалу суду від 26.05.2025 надіслано сторонам спору в їхні електронні кабінети 26.05.2025 о 16:30.

Суд ухвалою від 18.06.2025 ухвалив провести судове засідання у справі №906/629/25 в режимі відеоконфренції поза межами приміщення суду за участю представника позивача адвоката Яківа Бови, призначене на 26.06.2025 о 10:00.

Суд ухвалою від 26.06.2025 відклав розгляд справи по суті на 07.07.2025 о 11:00.

Виклад питання про можливість розгляду справи за наявними матеріалами, Суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, 4, 7 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Відповідно до змісту п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Абз. 2 п. 6 ст. 242 ГПК України визначено, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Обов`язок суду повідомити учасників справи про дату, час і місце судового засідання є реалізацією однієї з основних засад (принципів) господарського судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про дату, час і місце судового засідання, але й основних засад (принципів) господарського судочинства.

Розгляд справи є можливим лише у разі наявності у суду відомостей щодо належного повідомлення учасників справи та інших осіб про дату, час і місце судового засідання. Право бути належним чином повідомленим про дату, час і місце слухання справи не може бути формальним, оскільки протилежне не відповідає ідеї справедливого судового розгляду, яка включає основоположне право на змагальність провадження (подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №918/1478/14, від 03.08.2022 у справі №909/595/21).

25.06.2025 до суду надійшла заява представника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи.

07.07.2025 до суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Віталія Кирилюка про відкладення розгляду справи з підстав укладення з Відповідачем 02.07.2025 Договору про надання правової допомоги у справі №906/269/25.

Суд звертає увагу на те, що ухвалу суду про відкриття провадження у справа від 26.05.2025 та ухвалу від 26.06.2025 надсилалася Відповідачу через підсистему "Електронний суд", останню вручено 26.06.2025 о 21:01, з урахуванням абз. 2 п. 6 ч. 5 ст. 242 ГПК України, вважається врученою 27.06.2025.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ГПК України пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Відповідач не скористався правом подати відзив на позов. Клопотання про відкладення розгляду справи з підстав наведених представниками Відповідача Суд не задовольнив.

Мотиви Суду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» сторони спору зобов`язані в розумні інтервали часу вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (ч. 4 ст. 11 Кодексу).

Як нагадує Суд у справі «Осіпов проти України», стаття 6 Конвенції гарантує не право бути особисто присутнім у судовому засіданні під час розгляду цивільної справи, а більш загальне право ефективно представляти свою справу в суді та на рівність у користуванні правами з протилежною стороною, передбаченими принципом рівності сторін. Суд повинен лише встановити, чи було надано заявнику, стороні цивільного провадження, розумну можливість ознайомитися з наданими іншою стороною зауваженнями або доказами та прокоментувати їх, а також представити свою справу в умовах, що не ставлять його в явно гірше становище vis-а-vis його опонента (там само). З точки зору Конвенції заявник не має доводити, що його відсутність у судовому засіданні справді підірвала справедливість провадження або вплинула на його результат, оскільки така вимога позбавила б змісту гарантії статті 6 Конвенції.

У судовому засіданні 07.07.2025 розглянуто справу по суті та за наявними матеріалами, оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду про задоволення позову.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позивач Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до суду з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбудзем" про стягнення 25 869, 74 грн, з яких: 11 939, 88 пені та 13 929, 86 грн штрафу (тут і далі за текстом - Позивач, Відповідач, Суд).

В обґрунтуванні підстав поданого позову Позивач посилається на неналежне виконання Відповідачем свого зобов`язання по наданню послуг згідно умов, порядку та строків, визначених Договором надання послуг №01-157776-24 від 16.09.2024.

У позові Позивач доводить, що термін надання послуг - до 31.10.2024 (включно), тоді як фактично послуги надано 31.12.2024, що підтверджується актом здачі-приймання робіт (надання послуг) №31 від 31.12.2024 на суму 198 998, 00 грн.

Відповідач порушив строки надання послуг за договором, у зв`язку з чим Позивач нарахував пеню у розмірі 11 939, 88грн та 13 929, 86грн штрафу.

Відповідач відзиву на позов не подав.

Справу розглянуто за наявними в ній доказами на підставі п. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 ГПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

1. 16.09.2024 між Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" (як Позивач, замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Архбудзем" (як Відповідач, Виконавець) був укладений Договір надання послуг №01-157776-24 (тут і далі за текстом - Договір №01-157776-24), відповідно до якого Виконавець зобов`язався за завданням Замовника надати послуги за ціною, в обсягах, з характеристиками (якістю) та у строки згідно з умовами Договору (далі - послуги), а Замовник зобов`язався прийняти та оплатити Виконавцю належно надані послуги в порядку, визначеному Договором.

Найменування, склад, характер, обсяги, вартість послуг, термін її надання, інші показники (характеристики) послуг та вимоги до їх якості визначені в додатках до Договору (п. 1.2. Договору №01-157776-24).

Ціна цього Договору складається із загальної вартості послуг на умовах Договору (п. 2.1. Договору №01-157776-24).

Виконавець надає послуги за адресою (місцем) надання послуг згідно з умовами та у терміни, що зазначені в додатках до Договору. Одержувач послуг: Східний ТУОМ НЕК "Укренерго" (п. 4.1. Договору №01-157776-24).

Виконавець повинен надати визначені Договором послуги, дотримуючись Завдання Замовника, інших умов Договору, вимог чинного законодавства України з питань надання такого роду послуг (п. 4.2. Договору №01-157776-24).

Приймання Замовником послуги засвідчується шляхом підписання Акту приймання-передачі послуги (далі - Акт), підготовленого та переданого Замовником Виконавцем, протягом 3-х робочих днів з дня завершення надання послуг.

Акт приймання-передачі повинен мати визначені чинним законодавством реквізити первинного документа.

Замовник протягом 5 робочих днів з дати отримання ним підписаного Виконавцем акту приймання-передачі підписує вказаний Акт та повертає Виконавцю один примірник підписаного акту приймання-передачі послуг. Надання послуг по кількості, якості засвідчується в акті підписами кожної із сторін. Акт складається в двох примірниках, по одному для кожної із сторін (п. 4.3. Договору №01-157776-24).

Права та обов`язки сторін визначено у розділі 5 Договору №01-157776-24, зокрема у підп. 5.1.1. п. 5. Договору №01-157776-24 сторони передбачили обов`язок Виконавця повідомити Замовника про обставини, що не залежать від Виконавця, та які загрожують виконанню Виконавцем зобов`язань за Договором, а також про заходи, необхідні для їх усунення.

У п. 5.1.4. Договору №01-157776-24 сторони домовилися, що у разі виникнення обставин, що унеможливлюють або ускладнюють надання послуг, протягом п`яти робочих днів з дати їх виявлення, інформувати про це Замовника з метою узгодження подальших дій.

Відповідальність сторін сторони погодили у розділі 6 Договору №01-157776-24, відповідно до п. 6.3. якого визначено, що за порушення терміну надання послуг, терміну усунення недоліків наданих послуг, Виконавець повинен виплатити Замовнику згідно з частиною другою статті 231 Господарського кодексу України пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) вартості невчасно наданих послуг, невчасно усунених недоліків наданих послуг або не наданих послуг за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 (тридцять) днів Виконавець повинен додатково сплатити Замовнику штраф у розмірі 7 (семи) відсотків від вартості невчасно наданих послуг, невчасно усунених недоліків наданих послуг або не наданих послуг.

Сторони домовилися, що для вимог про стягнення з Виконавця штрафних санкцій у вигляді штрафу та пені застосовується строк позовної давності три роки (п. 6.6. Договору №01-157776-24).

У п. 6.7. Договору №01-157776-24 сторони домовилися, що за прострочення виконання Виконавцем зобов`язань за Договором, нарахування штрафних санкцій припиняється через рік від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Виконавець здійснює надання послуг в термін визначений в додатках до Договору (п. 10.1. Договору №01-157776-24).

Даний Договір набирає чинності з моменту його підписання обома сторонами та скріплення печатками сторін (у разі використання печатки в господарській діяльності) і діє протягом строку, зазначеного в додатках до Договору (п. 10.2. Договору №01-157776-24).

У Додатку 1 до Договору №01-157776-24 сторони погодили загальні умови та визначили назву предмету закупівлі (за ДК 021:20-0 Різні послуги, пов`язані з діловою сферою Паспортизація та оцінка технічного стану будівель та споруд на об`єктах Східного ТУОМ.

У Розрахунку вартості послуг сторони погодили найменування послуги, одиницю виміру, кількість, ціну за одиницю без ПДВ (грн), суму без ПДВ (грн), загалом на суму 198 998, 00 грн.

У п. 1.3. Додатку 1 до Договору №01-157776-24 сторони погодили, що опис послуги (склад, характер, обсяги інші показники (характеристики) та вимоги до якості послуги) визначаються у Завданні (Додатку №2 "Завдання на надання послуги" до Договору).

Виконавець надає послугу за адресою, визначеною у п. 1.4. Додатку 1 до Договору №01-157776-24.

Термін надання послуг: до 31 жовтня 2024(включно) (п. 1.5. Додатку 1 до Договору №01-157776-24).

Термін дії Договору: до 30.11.2024 (п. 1.6. Додатку 1 до Договору №01-157776-24).

У Додатку 2 до Договору №01-157776-24 сторони погодили завдання на надання послуги 79990000-0 Різні послуги, пов`язані з діловою сферою, Паспортизація та оцінка технічного стану будівель та споруд на об`єктах Східного ТУОМ.

У Додатку 2 до Договору №01-157776-24 сторони визначили, що термін надання послуг: до 31 жовтня 2024 (включно).

2. Факт надання послуг Відповідачем та прийняття їх Позивачем із зауваженнями щодо терміну виконання робіт оформлено Актом здачі-приймання робіт (надання послуг) №31 від 31.12.2024 на загальну суму 198 998, 00 грн.

3. Відповідач 31.12.2024 виставив до оплати Позивачу рахунок №32 на суму 198 998, 00 грн за надані послуги.

4. Позивач здійснив 23.01.2025 оплату наданих послуг на загальну суму 198 998, 00 грн згідно платіжної інструкції №2538 в призначенні платежу якого вказав "Післяплата за паспортизацію та оцінку технічного стану будівель, зг. рах. №32 від 31.12.2024, зг. Договір №01-157776-24 від 16.09.2024, ПДВ - 0,00".

5. 08.02.2025 за вих. №01/742 Позивач надіслав Відповідачу претензію з вимогою про сплату штрафних санкцій за порушення строків надання послуг за Договором №01-157776-24.

6. Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з Відповідача в примусовому порядку штрафних санкцій за порушення строків надання послуг, а саме пені на суму 11 939, 88 грн та 13 929, 86 грн штрафу.

7. Предметом цього спору є вимога Позивача про наявність/відсутність підстав для стягнення з Відповідача штрафних санкцій за порушення строків надання послуг за Договором №01-157776-24.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

1. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №902/417/18 викладено правову позицію, відповідно до якої за частиною третьою статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості, а частиною першою статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Тому, як дійшла висновку Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29 вересня 2020 у справі №688/2908/16-ц, і до моменту укладення договору сторони повинні діяти правомірно, зокрема, поводитися добросовісно, розумно враховувати інтереси одна одної, утримуватися від недобросовісних дій чи бездіяльності.

Принцип справедливості, добросовісності та розумності включає, зокрема, обов`язок особи враховувати потреби інших осіб у цивільному обороті, проявляти розумну дбайливість та добросовісно вести переговори (близький за змістом висновок, викладено у постанові від 19.05.2020 у справі №910/719/19 Великої Палати Верховного Суду).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).

Частина перша статті 626 ЦК України передбачає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

2. Відповідно до статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Правова природа договору не залежить від його назви, а визначається з огляду на його предмет, умови, права та обов`язки сторін для визначення спрямованості як їх дій, так і певних правових наслідків.

Як встановлено Судом, умовами Договору №01-157776-24, Відповідач зобов`язався за завданням Позивача надати послуги за ціною, в обсягах, з характеристиками (якістю) та у строками згідно з умовами Договору.

У Додатку 2 до Договору №01-157776-24 сторони визначили Завдання на надання послуги, місце надання послуг, термін надання послуг - до 31 жовтня 2024 (включно), наведено перелік об`єктів, які підлягають паспортизації.

Відповідно до ч.1 ст. 837 ЦК за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч.1 ст. 901 ЦК за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності.

Суд констатує, що істотною умовою договорів про надання послуг є предмет, яким є послуга, що має, зокрема, такі ознаки:

- послуга не має матеріального, речового результату;

- послуга спрямована на задоволення потреб і має грошову оцінку;

- послуга невіддільна від джерела, тісно пов`язана з особою виконавця та процесом її надання, надання послуги здійснюється виконавцем особисто;

- послугу неможливо зберігати, вона існує лише на той час, коли надається;

- надання та споживання послуги відбувається одночасно;

- в послугах "продається" (передається) не, власне, результат, а дії, що призвели до нього.

У питанні розмежування "послуг" з "роботами" (предметом договору підряду), варто враховувати, що "роботи" - це діяльність, результат якої має матеріальне вираження і може бути реалізований для задоволення потреб фізичних чи юридичних осіб. Водночас "послуги" - це діяльність, результат якої не має, як правило, матеріального вираження, вони реалізуються і споживаються в процесі здійснення цієї діяльності.

Тобто, якщо у зобов`язаннях підрядного типу результат виконаних робіт завжди має речову форму, то при наданні послуг результат діяльності виконавця не має речового змісту. Послуга споживається у процесі її надання. Грошовій оцінці підлягає не сам результат, а дії, які до нього призвели.

Верховний Суд у постанові від 04.09.2023 у справі №910/5352/21 зробив правові висновки щодо розмежування договір підряду і надання послуг, а саме:

"109. Відокремлення договорів про надання послуг від договорів про виконання робіт (договорів підряду) можливо здійснити за наступними критеріями:

- предмет договору підряду є завжди індивідуалізованим, тобто являє собою матеріалізований результат зусиль (робіт) підрядника. Результат роботи підрядника виражається в тій чи іншій матеріальній формі;

- основним результатом при наданні послуг є результат нематеріального характеру, який не втілюється у жодну з матеріальних форм, однак, попри відсутність матеріальної форми, має економічну цінність та корисний ефект для замовника такої послуги".

З огляду на наведене, Суд зазначає, що у Додатку 2 до Договору №01-157776-24 сторони погодили перелік документації, що надається Виконавцем: - Технічний звіт за результатами експертного обстеження та рекомендаціями для проведення ремонтно-відновлювальних робіт за матеріалами обстеження (у тому числі подальшого використання будівель та споруд) та технічне рішення з ремонту або заміну основних будівельних конструкцій будівель та споруд з обсягами робіт - 4 прим; - Паспорт технічного стану будівлі (споруди) - 4 прим; - копії Технічного звіту та Паспорту технічного стану будівлі (споруди) (...).

Таким чином, предмет Договору №01-157776-24 є індивідуалізованим, а результат роботи має матеріальну форму, приймання якого сторони погодили шляхом підписання Акту приймання-передачі послуги.

Суд дійшов висновку, що Договір №01-157776-24 є змішаним договором, оскільки містить умови, притаманні як договору про надання послуг так і договору підряду.

Відповідно до ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Матеріалами справи встановлено, що за умовами Додатку 2 до Договору №01-157666-24 термін надання послуг: до 31 жовтня 2024 (включно).

Судом встановлено, що Відповідач 31.12.2024 передав результати за Актом здачі-приймання робіт (надання послуг) №31 Позивачу на загальну суму 198 998, 00 грн.

В свою чергу, Позивач підписав Акт здачі-приймання робіт (надання послуг), однак із зауваженнями щодо термінів виконання робіт.

3. Тлумачення статті 629 ЦК України свідчить, що в ній закріплено один із фундаментів, на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто, з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати (постанова ОП КЦС у складі ВС від 23.01.2019 у справі №355/385/17).

Добросовісність є однією з основоположних засад цивільного законодавства та імперативним принципом щодо дій усіх учасників цивільних правовідносин (пункт 6 частини 1 статті 3 ЦК України). Тобто цивільний оборот ґрунтується на презумпції добросовісності та чесності учасників цивільних відносин, які вправі розраховувати саме на таку поведінку інших учасників, що відповідатиме зазначеним критеріям та уявленням про честь і совість (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 910/16579/20).

4. Щодо вимог про стягнення пені в розмірі 11 939, 88 грн та штрафу у розмірі 13 929, 86 грн.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 ЦК).

Отже, якщо боржник не приступив до виконання зобов`язання він вчиняє протиправну бездіяльність, що виявляється в ухиленні від дій, які він повинен був здійснити в силу договору. Бездіяльність - це, як правило, пасивна поведінка, однак також вольова.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК), зокрема: 1) розірвання договору; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків.

Сплату неустойки (штрафу) та відшкодування збитків можливо охарактеризувати загальним поняттям "санкція" - визначена міра майнових чи інших невигідних для особи наслідків невиконання вимог закону та/або умов договору.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 549 ЦК неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ГПК України розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Як зазначав Суд, сторони у п. 6.3. Договору №01-157776-24 погодили, що за порушення терміну надання послуг, терміну усунення недоліків наданих послуг, Виконавець повинен виплатити Замовнику згідно з частиною другою статті 231 Господарського кодексу України пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) вартості невчасно наданих послуг, невчасно усунених недоліків наданих послуг або не наданих послуг за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 (тридцять) днів Виконавець повинен додатково сплатити Замовнику штраф у розмірі 7 (семи) відсотків від вартості невчасно наданих послуг, невчасно усунених недоліків наданих послуг або не наданих послуг.

Суд приймає до уваги, що завданням неустойки як способу забезпечення виконання зобов`язання та як міри відповідальності є одночасно забезпечення дисципліни боржника стосовно виконання зобов`язання (спонукання до належного виконання зобов`язання) та захист майнових прав та інтересів кредитора у разі порушення зобов`язання шляхом компенсацій можливих втрат, у тому числі у вигляді недосягнення очікуваних результатів господарської діяльності внаслідок порушення зобов`язання.

До моменту порушення зобов`язання боржником неустойка виконує функцію сприяння належному виконанню зобов`язання, стимулювання боржника до належної поведінки. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності (постанова Верховного Суду від 02.11.2022 у справі №910/14591/21).

Можливість одночасного стягнення пені та штрафу за порушення окремих видів господарських зобов`язань надано сторонам частинами другою та четвертою статті 231 ГК України. В інших випадках порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується зі свободою договору, встановленою статтею 627 ЦК України, а також приписами статті 546 ЦК України та статті 231 ГК України (п.7.38 постанови ВПВС від 01.06.2021р. у справі №910/12876/19).

Відповідно до статті 617 цього ж Кодексу особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Отже, за змістом ст.ст. 614 та 617 ЦК України вина особи, яка порушила зобов`язання презюмується. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі №753/7281/15-ц, від 21.02.2021 у справі №904/982/19, від 21.07.2021 у справі №910/12930/18, від 21.09.2021 у справі №910/1895/20, від 18.10.2022 у справі №922/3174/21.

Одним із принципів господарського судочинства є принцип змагальності сторін, закріплений у статті 13 ГПК України, який передбачає у частині другій вказаної статті обов`язок кожної сторони довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд сприяє учасникам процесу в реалізації ними прав, запобігає зловживанню правами та вживає заходи для виконання ними їхніх обов`язків (пункти 4, 5 частини п`ятої статті 13 ГПК України).

Велика Палата Верховного Суду висновує, що звертаючись із позовом на захист свого порушеного права в зобов`язальних правовідносинах, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини.

У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача як кредитора у зобов`язанні. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає боржник, зокрема, щодо вчинення боржником дій, які мають наслідком припинення зобов`язання, у випадку, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками (постанова від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19).

Позивач нарахував до стягнення пеню за період з 01.11.2024 до 30.12.2024 за формулою: П=СхРПхД:100, де С- сума заборгованості за період, РП- розмір пені, зазначений у договорі, Д - кількість днів построчення.

В свою чергу, Позивач нарахував штраф за формулою: Ш=СхРП, де С- сума заборгованості за період, РП-розмір штрафу, зазначений у договорі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі № 916/190/18 наведено висновок, за змістом якого, визначаючи розмір заборгованості відповідача, суд зобов`язаний належним чином дослідити подані сторонами докази, у тому числі зроблений позивачем розрахунок заявлених до стягнення сум, перевірити їх, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а в разі незгоди з ними повністю або частково - зазначити правові аргументи на їх спростування та навести в рішенні свій розрахунок.

Суд здійснивши перевірку наведеного Позивачем розрахунку пені на суму 11 939, 88 грн та штрафу в розмірі 13 929, 86 грн, дійшов висновку, що останні є арифметично правильними.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи, Суд дійшов висновку позов про стягнення 11 939, 88 грн пені та 13 929, 86 грн штрафу, задовольнити.

5. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Позивач довів обґрунтованість вимог, тоді як Відповідач їх не спростував.

Щодо розподілу судового збору.

Згідно із статтею 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При зверненні з позовною заявою до суду Позивач сплатив судовий збір в розмірі 2422, 40 грн з урахуванням понижуючого коефіцієнта згідно платіжної інструкції №В-3544 від 12.05.2025.

На підставі ст. 129 ГПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судовий збір покладається на Відповідача.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Архбудзем" (вул. Л.Українки, 29, с. Буки, Житомирського р-ну, Житомирської області, 12423, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ, 01032, ):

- на п/р НОМЕР_1 в АТ "Ощадбанк" у м. Києві, МФО 300465, код ЄДРПОУ банка 00032129: 11 939, 88 грн пені, 13 929, 86 грн штрафу. Видати наказ.

- на п/р НОМЕР_2 в АТ "Ощабданк" у м. Київ, МФО 300465, код ЄДРПОУ банка 00032129: 2 422, 40 грн судового збору. Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 14.07.25

Суддя Машевська О.П.

Віддрукувати:

1- у справу,

2-3 сторонам (через Ел. суд)