ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

07.07.2025 м. ДніпроСправа № 904/2701/25

За позовом Криворізької міської ради, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробнича компанія Мастер Пайп", Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

про стягнення заборгованості з орендної плати за землю у загальному розмірі 744 158,78 грн.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Голігорова Т.І.

Представники:

від позивача: Сильникова А.О., представник (поза межами суду);

від відповідача: не зявився (поза межами суду).

ВСТАНОВИВ:

Криворізька міська рада через систему "Електронний суд" звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, у якій просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробнича компанія Мастер Пайп" заборгованість за договором оренди земельної ділянки № 2020482 від 17.09.2020 у загальному розмірі 744 158,78 грн., що складається з: основний борг з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером :08:055:0256 за період з 01.01.2023 до 31.12.2024 у розмірі 662 316,33 грн., пеня за період з 01.07.2023 до 31.03.2025 у розмірі 81 842,45 грн., а також просить стягнути судові витрати, які складаються з 8 929,90 грн. судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за Відповідачем обліковувалась заборгованість в розмірі 662 316,33 грн. перед Позивачем, яка виникла внаслідок неналежного виконання зобов`язань за договором оренди земельної ділянки № 2020482 від 17.09.2020 щодо повної та своєчасної орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером :08:055:0256 за період з 01.01.2023 до 31.12.2024.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.06.2025 о 11:00 год.

28.05.2025 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.05.2025 задоволено заяву представника позивача - Криворізької міської ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та підготовче судове засідання, яке призначене на 24.06.2025 о 11 год. 00 хв., вирішено проводити в режимі відеоконференції за участю представника позивача.

18.06.2025 до суду від відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2025 задоволено клопотання представника відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробнича компанія Мастер Пайп" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та підготовче судове засідання, яке призначене на 24.06.2025 о 11 год. 00 хв., проводити в режимі відеоконференції за участю представників обох сторін.

Судове засідання у справі 24.06.2025 о 11:00 год. не відбулось, у зв`язку з тим, що з 10 год. 57 хв. у Дніпропетровській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Дніпропетровська область").

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2025 призначено підготовче засідання на 02.07.2025 об 12:00 год., яке вирішено проводити в режимі відеоконференції за участю представників обох сторін.

02.07.2025 від відповідача до суду надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

02.07.2025 від відповідача до суду надійшла заява про застосування строків позовної давності в частині стягнення пені за період з 01.07.2023 по 31.03.2025 у сумі 81 842,45 грн.

У підготовчому судовому засіданні 02.07.2025 оголошено перерву до 07.07.2025 о 10:30 год., про що занесено до протоколу судового засідання.

Представник відповідача не приєднався до призначеного підготовчого судового засідання 07.07.2025 в режимі відеоконференції.

Представник позивача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості подати до суду додаткові докази.

Відповідно до частин 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом ч.2 ст.232 Господарського процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, та приймаючи до уваги неявку у судове засідання представника відповідача, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне задовольнити усне клопотання представника позивача про відкладення підготовчого судового засідання, продовжити строк розгляду підготовчого провадження на 30 календарних днів та в підготовчому судовому оголосити перерву з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи та належної підготовки справи для розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 176, 177, 182, 183, 185, 197, 216, 232 - 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк розгляду підготовчого провадження до 26.08.2024 включно.

2. Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 29.05.2024 о 12:00 год.

3. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань (кабінет) № 3-401 (4 поверх) за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1, в режимі відеоконференції за участю представників сторін.

3. Попередити сторін, що відповідно до частини 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

4. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.Г. Бєлік