ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року

м. Черкаси

Справа № 925/245/25

за позовом Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Державне підприємство "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат", Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", ОСОБА_1

про розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації.

Представники учасників справи:

Прокурор: Цибань В.І.;

Позивач: Іщенко Р.П.;

Відповідач: Кравчук С.І., адвокат;

Третя особа: АТ КБ "Приватбанк": Шевченко А.О., адвокат;

Третя особа: ДП "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат": не з`явився;

Третя особа: Капля С.В.

Секретар судового засідання Драченко Т.О.

Головуючий суддя Гладун А.І., судді Грачов В.М., Кучеренко О.І.

1. Стислий виклад позицій учасників справи, процесуальні дії суду та учасників справи.

1.1. 17.03.2025 Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС".

1.2. Змістом позову прокурора є немайнова вимога розірвати договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації державної власності - єдиного майнового комплексу Державного підприємства "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат" № 1132, укладений 20.06.2024 між Регіональним відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та ТОВ "АГРО МАГНУС".

1.3. Обґрунтовуючи позовні вимоги, прокурор стверджує, що відповідач не виконав встановленого договором обов`язку з утримання захисної споруди цивільного захисту (сховища) у готовності до використання за призначенням та не забезпечив протягом шести місяців від дати набуття у власність об`єкта приватизації погашення боргу із заробітної плати та податків.

1.4. 18.03.2025 суд ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі. Справу ухвалив розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив о 10 год. 00 хв. 16.04.2025. Залучив до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Державне підприємство "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат".

1.5. 04.04.2025 відповідач подав до суду відзив на позов, у якому підтримав розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації. (а.с. 61-62 Том 1)

1.6. У відзиві на позов відповідач вказав, що 17.12.2024 письмово звертався до позивача з ініціативою розірвати договір у добровільному порядку. Причиною звернення послугувало виявлення відповідачем обставин, які свідчать про порушення умов приватизації позивачем, зокрема, повідомлення недостовірних відомостей про розмір боргу зі сплати податків та заробітної плати, виявлення інших зобов`язань державного підприємства, які не були повідомленні в оголошенні про приватизацію, невиконання умов договору щодо передачі майна (транспортних засобів) покупцю. 25.12.2024 позивач відмовив відповідачу у розірванні договору за згодою сторін. У зв`язку з чим відповідач підтримує розірвання договору у судовому порядку.

1.7. 11.04.2025 позивач подав до суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що відповідач належним чином не опрацював опубліковану інформацію щодо об`єкта приватизації, а також інформацію, що знаходиться у вільному доступі, не врахував вимоги приватизаційного законодавства, що спричинило невиконання умов договору покупцем. Позивач просив суд позов прокурора задовольнити повністю. (а.с. 100-102 Том 1)

1.8. У відповіді на відзив позивач також вказав, що доводи відповідача про недостовірну інформацію щодо заборгованості державного підприємства перед бюджетом є необґрунтованими, оскільки розмір такої заборгованості станом на момент переходу права власності на об`єкт приватизації є очікувано більшим за розмір заборгованості вказаний в інформаційному повідомленні про умови приватизації. З моменту надання державним підприємством передбаченої законом інформації про показники господарської діяльності за останній звітний період до дня укладення договору минуло близько 9 місяців. Покупець згідно з умовами договору мав погасити саме заборгованість, що складеться на дату переходу права власності на об`єкт приватизації, а не ту, що була зазначена у інформаційному повідомленні. Інформація щодо іншої кредиторської заборгованості, зокрема щодо грошових позик та інформації про заборгованість державного підприємства з виплати заробітної плати працівникам ґрунтувалося на відомостях фінансової звітності державного підприємства. За даними Автоматизованої системи виконавчого провадження наявні виконавчі провадження про стягнення заборгованості з державного підприємства, за якими стягувачами є, зокрема, органи Пенсійного фонду України, Державної податкової служби України, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" та арбітражний керуючий Мисан В.М. Значна кількість цих проваджень відкрита державними виконавцями ще до проведення електронного аукціону з продажу об`єкта приватизації. Інформація про наявність виконавчих проваджень відносно державного підприємства також була зазначена у інформаційному повідомленні про умови приватизації. Підписанням акту приймання-передачі об`єкта малої приватизації відповідач засвідчив, що прийняв весь перелік майна, що вказаний у договорі та погодився з тим, що не має претензій до продавця щодо складу та стану такого майна. Детальна інформація щодо наявності стану та місцезнаходження транспортних засобів була висвітлена у інформаційному повідомленні про умови приватизації.

1.9. 14.04.2025 Акціонерне товариство Комерційний Банк "ПриватБанк" подало до суду заяву про залучення його до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача. Заяву банк обґрунтував наявністю права грошової вимоги до відповідача, обов`язок з виконання якої у відповідача виник внаслідок укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації. (а.с. 125-127 Том 1)

1.10. 16.04.2025 суд ухвалив залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк". Підстави залучення третьої особи суд навів в ухвалі суд від 16.04.2025. (а.с. 160-163 Том 1)

1.11. 16.04.2025 суд хвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні до 11 год. 30 хв. 29.04.2025.

1.12. 22.04.2025 ОСОБА_1 подав до суду заяву про залучення його до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача. Заяву обґрунтував наявністю права грошової вимоги до відповідача, обов`язок з виконання якої у відповідача виник внаслідок укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації. (а.с. 179-180 Том 1)

1.13. 24.04.2025 відповідач подав до суду заяву, у якій позов визнав. (а.с.234-235 Том 1)

1.14. 27.04.2025 третя особа АТ КБ "ПриватБанк" подала до суду пояснення щодо позову (а.с. 242-246 том 1), у яких ствердила, що позовну заяву прокурора необхідно залишити без розгляду на підставі пункту 4 частини 5 статті 174 ГПК України у зв`язку з відсутністю підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави. Третя особа також ствердила, що прокурор звернувся до суду передчасно, оскільки законодавством визначено порядок перевірки виконання умов договору купівлі-продажу об`єктів приватизації та здійснення обов`язкових заходів досудового врегулювання спору перед зверненням до суду. Контроль за виконанням умов договору купівлі-продажу, укладеного з переможцем аукціону, та викупу об`єктів приватизації здійснює орган приватизації. Аналогічний обов`язок продавця здійснювати контроль за виконанням умов договору також передбачений в пункті 7.1. договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації.

1.15. Користуючись правом, передбаченим статтею 90 Господарського процесуального кодексу України, АТ КБ "ПриватБанк" у першій заяві по суті спору поставило позивачу сім запитань. (а.с. 246 Том 1)

1.16. 29.04.2025 суд ухвалив залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_1 . Підстави залучення третьої особи суд навів в ухвалі суд від 296.04.2025. (а.с. 7-10 Том 2)

1.17. 29.04.2025 суд хвалив розгляд справи у підготовчому засіданні відкласти до 14 год. 00 хв. 15.05.2025.

1.18. 08.05.2025 позивач подав до суду заяву свідка, у якій надав відповіді на запитання третьої особи, відповідно до змісту яких з моменту завершення приватизації майнового комплексу договір перебуває на контролі у позивача; враховуючи, що строк виконання зобов`язань за договором настав лише 24.12.2024, перевірку виконання відповідачем умов договору протягом 2024 року позивач не здійснював; у зв`язку із поданням прокурором позову та з урахуванням вимог Порядку №1327 договір не було включено до переліку договорів купівлі-продажу, що підлягають перевірці у 2025 році; рішення про проведення позапланової перевірки виконання умов договору позивач не ухвалював; акт поточної/підсумкової перевірки не складав. (а.с. 25-26 Том 2)

1.19. 13.05.2025 прокурор подав до суду пояснення, у яких просив відмовити третій особі у клопотанні про залишення позову прокурора без розгляду. (а.с. 63-68 том 2)

1.20. 15.05.2025 судове засідання о 14 год. 00 хв. не відбулося у зв`язку із надходженням повідомлення про замінування приміщення Господарського суду Черкаської області у цей час.

1.21. 15.05.2025 суд ухвалив призначити підготовче засідання о 09 год. 30 хв. 22.05.2025.

1.22. 22.05.2025 суд ухвалив оголосити перерву в підготовчому засіданні до 09 год. 00 хв. 28.05.2025.

1.23. 23.05.2025 третя особа АТ КБ "ПриватБанк" звернулася до суду із заявою, у якій просила відмовити у прийнятті визнання позову відповідачем і продовжити розгляд справи. (а.с. 99-103 Том 2)

1.24. 26.05.2025 прокурор подав до суду пояснення, у яких просив визнати зловживанням процесуальними правами дії представника третьої особи АТ КБ «ПриватБанк» щодо вимоги постановлення судом ухвали про відмову у визнанні відповідачем позову. (а.с.109-115 Том 2)

1.25. 27.05.2025 третя особа АТ КБ "ПриватБанк" подала до суду додаткові пояснення. (а.с. 123-125 Том 2)

1.26. 28.05.2025 позивач подав до суду письмові пояснення, у яких просив відхилити доводи та аргументи третьої особи у поясненнях від 22.05.2025, прийняти визнання позову відповідачем та ухвалити рішення про задоволення позову прокурора. (а.с. 131-133 Том 2)

1.27. 28.05.2025 третя особа АТ КБ "ПриватБанк" звернулася до суду із заявою, у якій просила суд постановити ухвалу про надання дозволу на трансляцію судових засідань та забезпечити трансляцію судових засідань у справі технічними засобами суду на YouTube каналі "Судова влада України". (а.с. 152-154 Том 2)

1.28. 28.05.2025 суд ухвалив заяву третьої особи АТ КБ "ПриватБанк" задовольнити. Ухвалив надати дозвіл на трансляцію судових засідань у справі 925/245/25 та забезпечити трансляцію судових засідань у справі №925/245/25 технічними засобами Господарського суду Черкаської області у справі №925/245/25 на YouTube каналі "Судова влада України" www.youtube.com/channel/UCFDRcAmACu5ljF-YUMGctnA та на порталі "Судова влада України" court.gov.ua/affairs/online/.

1.29. 28.05.2025 суд ухвалив оголосити перерву в підготовчому засіданні до 12 год. 00 хв. 29.05.2025.

1.30. 28.05.2025 третя особа АТ КБ "Приватбанк" звернулася до суду із клопотанням, у якому просила суд призначити колегіальний розгляд справи. (а.с. 169-171 том 2)

1.31. В обґрунтування клопотання третя особа зазначила, що з метою забезпечення об`єктивності та всебічності дослідження справи, підвищення рівня довіри до судового рішення та зменшення можливості помилки чи упередженості у винесенні рішення, розгляд справи слід здійснювати колегіально у складі трьох суддів. Враховуючи категорію та складність цієї справи, кількість учасників процесу, необхідність аналізу багатьох норм спеціальних законів та підзаконних нормативно-правових актів у даній справі, колегіальний розгляд справи сприятиме об`єктивному, всебічному, повному встановленню всіх обставин даної справи.

1.32. 29.05.2025 прокурор подав до суду пояснення, у яких просив у клопотанні третьої особи про колегіальний розгляд справи у справі відмовити. (а.с. 177-179 том 2)

1.33. В обґрунтування заперечень проти колегіального розгляду справи прокурор зазначив, що третя особа не довела наявність підстав для необхідності призначення колегіального розгляду справи та обставин, які б обґрунтовували рівень складності справи та особливості спірних правовідносин. Зважаючи на рівень юридичної кваліфікації правовідносин у даній справі, обсяг та характер поданих сторонами доказів, відсутні обґрунтовані підстави для визначення категорії даної справи як складної та призначення для її розгляду колегіального складу суду.

1.34. 29.05.2025 судове засідання о 12 год. 00 хв. не відбулося у зв`язку із надходженням повідомлення про замінування приміщення Господарського суду Черкаської області у цей час.

1.35. 29.05.2025 суд ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів. Ухвалив призначити підготовче засідання о 09 год. 00 хв. 10.06.2025.

1.36. 10.06.2025 суд ухвалив клопотання третьої особи АТ КБ "ПриватБанк" про колегіальний розгляд справи задовольнити. Ухвалив призначити у справі колегіальний розгляд справи. Передав справу для автоматизованого розподілу для визначення складу колегії суддів.

1.37. 11.06.2025 на підставі п. 2.3.43 Положення про автоматизовану систему документообігу суду розпорядженням керівника апарату Господарського суду Черкаської області №7 призначено повторний автоматизований розподіл справи.

1.38. 11.06.2025 за результатами автоматизованого визначення складу колегії суддів у справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Гладун А.І., судді Грачов В.М., Кучеренко О.І.

1.39. 12.06.2025 суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Гладун А.І., судді Грачов В.М., Кучеренко О.І. ухвалив справу №925/245/25 прийняти до розгляду колегією суддів, ухвалив розпочати розгляд справи спочатку зі стадії підготовчого провадження. Підготовче засідання призначив о 10 год. 30 хв. 19.06.2025.

1.40. 18.06.2025 третя особа АТ КБ "ПриватБанк" подала суду письмові пояснення, у яких ствердила, що визнання позову відповідачем суперечить закону, оскільки у прокурора відсутні підстави для представництва органу приватизації. Визнання позову відповідачем також суперечить закону, оскільки органом приватизації не дотримано вимоги статті 19 Конституції України, частини 3 статті 26, частини 1, 2 статті 27 Закону №2269-VIII та Порядку №1327. Визнання позову відповідачем також порушує права та інтереси держави, АТ КБ "ПриватБанк" та ОСОБА_1 . (а.с. 215-217 Том 2)

1.41. 19.06.2025 у підготовчому засіданні взяли участь прокурор Цибань В.І., представник позивача Іщенко Р.П., представник відповідача адвокат Кравчук С.І., представник третьої особи АТ КБ "ПриватБанк" адвокат Шевченко А.О. та третя особа ОСОБА_1 . Представник третьої особи ДП "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат" у підготовче засідання не з`явився.

1.42. Прокурор Цибань В.І. у підготовчому засіданні просив позов задовольнити повністю.

1.43. Представник позивача Іщенко Р.П. у підготовчому засіданні просив позов прокурора задовольнити.

1.44. Представник відповідача адвокат Кравчук С.І. у підготовчому засіданні повідомив, що відповідач позов визнав повністю, просив позов задовольнити.

1.45. Представник третьої особи АТ КБ "ПриватБанк" адвокат Шевченко А.О. у підготовчому засіданні заперечив проти заяви відповідача про визнання позову, просив не приймати визнання позову відповідачем, просив позов прокурора залишити без розгляду.

1.46. Третя особа Капля С.В. у підготовчому засіданні підтримав позицію АТ КБ "ПриватБанк".

1.47. Вислухавши доводи прокурора, пояснення сторін та третіх осіб, суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення за результатами підготовчого провадження та час його проголошення в цьому судовому засіданні.

1.48. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу.

1.49. Відповідно до частини 1 статті 191 Господарського процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

1.50. Відповідно до частини 3 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.

1.51. Відповідно до частини 4 статті 185 Господарського процесуального кодексу України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 191,192 цього Кодексу.

1.52. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (частина 4 статті 191 Господарського процесуального кодексу України).

1.53. Оскільки визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права чи інтереси інших осіб, керуючись частиною 3 статті 185, частиною 4 статті 191 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність законних підстав за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення суду про задоволення позову.

1.54. 19.06.2025, керуючись частиною 1 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення суду у справі №925/245/25.

Вислухавши пояснення прокурора, представників учасників справи, з`ясувавши обставини справи та дослідивши письмові докази, що містяться у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

2. Перелік обставин, які є предметом доказування у справі.

2.1. Предметом позову прокурора є немайнова вимога розірвати договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації державної власності - єдиного майнового комплексу ДП "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат".

2.2. Підставами позову є обставини, якими прокурор обґрунтовує невиконання відповідачем умов договору приватизації, зокрема, встановленого договором обов`язку з утримання захисної споруди цивільного захисту (сховища) у готовності до використання за призначенням та не забезпечення протягом шести місяців від дати набуття у власність об`єкта приватизації погашення боргу державного підприємства із заробітної плати та податків.

2.3. Відповідач позов та обставини, якими прокурор обґрунтовує позовні вимоги, визнав. Водночас, суд враховує висновки Верховного Суду наведені у постановах від 15.06.2020 у справі №588/1311/17 та від 25.05.2002 у справі № 675/2136/19, відповідно до змісту яких суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Враховуючи заперечення третіх осіб проти визнання позову відповідачем, висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку дослідити подані учасниками справи докази та встановити обставини, які є предметом доказування і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

2.4. Відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

2.5. Враховуючи предмет та підстав позову прокурора, предметом доказування у справі є виникнення між сторонами майнового господарського зобов`язання на підставі договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації державної власності; обставини виконання договору сторонами; наявність передбачених законом та/або договором підстав для розірвання договору; підстави представництва прокурором інтересів держави; порушення інтересів держави та суб`єктивного права позивача, за захистом яких прокурор звернувся до суду.

3. Обставини, які не підлягають доказуванню у справі.

3.1. Відповідно до частини 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

3.2. Учасники справи визнають обставини укладення 20.06.2024 Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та Товариством з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, державної власності єдиного майнового комплексу державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» (код за ), за адресою: Черкаська обл., Черкаський р-н, м. Кам`янка, вул. Руднянська (Сердюка), 1, за результатами електронного аукціону із зниженням стартової ціни.

3.3. Учасники справи визнають обставини невиконання покупцем - Товариством з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" умов договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації у частині забезпечення протягом шести місяців від дати набуття у власність об`єкта приватизації погашення боргу Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» із заробітної плати та податків.

3.4. З урахуванням норми частини 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини укладення сторонами договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації та обставини невиконання покупцем умов договору у частині обов`язку забезпечити протягом шести місяців від дати набуття у власність об`єкта приватизації погашення боргу із заробітної плати та податків не підлягають доказуванню.

4. Перелік доказів, якими учасники справи підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

4.1. На підтвердження обставин, які є предметом доказування, прокурор подав письмові докази, дослідивши які, суд встановив:

4.1.1. 20.06.2025 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" уклали договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, державної власності єдиного майнового комплексу державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» (код за ), за адресою: Черкаська обл., Черкаський р-н, м. Кам`янка, вул. Руднянська (Сердюка), 1, за результатами електронного аукціону із зниженням стартової ціни. (а.с. 17-22 Том 1)

Відповідно до умов договору сторони домовилися:

п. 1.1. Продавець зобов`язується передати у власність Покупцю об`єкт малої приватизації державної власності єдиний майновий комплекс державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» (код за ), за адресою: Черкаська обл., Черкаський р-н, м. Кам`янка, вул. Руднянська (Сердюка), 1 (Об`єкт приватизації), а покупець зобов`язується прийняти об`єкт приватизації та виконати визначені в Договорі у мови. До складу Об`єкта приватизації входять усі види майна, призначені для діяльності підприємства (крім того, що не підлягає приватизації) будівлі, споруди, устаткування, інвентар, сировина, продукція, права вимоги, борги, а також право на торговельну марку або інше позначення та інші права, а тому числі активи і пасиви згідно з фінансовою звітністю державного підприємства. Покупець сплатив у повному обсязі ціну продажу Об`єкта приватизації, визначену за результатами електронного аукціону, яка становить 9333333,32 грн.

п. 2.1. Право власності на Об`єкт приватизації переходить до покупця після укладення цього Договору та підписання акта приймання передачі Об`єкта приватизації, але не раніше дати отримання дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію, якщо отримання такого дозволу вимагається законом.

п. 6.5.1 Покупець зобов`язаний від дати переходу права власності забезпечити погашення протягом 6 (шести) місяців боргів із заробітної плати та перед бюджетом у розмірі, що складеться на дату переходу права власності на об`єкт приватизації;

п. 10.2. Договір може бути розірваний на вимогу однієї із Сторін, в тому числі за рішенням суду, у разі невиконання іншою Стороною зобов`язань, передбачених цим договором, у визначені строки, або відповідно до п. 5.3. Договору. У разі розірвання в судовому порядку Договору, у зв`язку з невиконанням Покупцем договірних зобов`язань, Об`єкт приватизації підлягає поверненню у державну власність у встановленому законодавством порядку.

п. 10.4. Виключними умовами для розірвання Договору Об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством та Договором, є: невиконання умов продажу Об`єкта приватизації і зобов`язань Покупця, визначених умовами Договору, в установлений Договором строк;

п.13.4. Покупець повинен дотримуватися вимог частини 8 статті 32 Кодексу цивільного захисту щодо захисної споруди цивільного захисту, що не підлягає приватизації: сховища для ЦО літера И-1 (протирадіаційне укриття №89928, 1979 року будівництва), за адресою: Черкаська обл.,Черкаський р-н, м. Кам`янка, вул. Сердюка (Руднянська), 1, яке перебуває на балансі державного підприємства.

4.1.2. У додатку № 1 та № 2 до договору купівлі-продажу сторони погодили переліки нерухомого майна, транспортних засобів, які передаються у власність покупцю. (а.с. 23-25 Том 1)

4.1.3. 20.06.2024 сторони склали та підписали акт приймання-передачі об`єкта малої приватизації. (а.с. 26 Том 1)

4.1.4. 01.07.2024 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях прийняло наказ № 0274-О, яким затвердило результати продажу об`єкта приватизації, а приватизацію визнало завершеною. (а.с. 27 Том 1)

4.1.5. 17.12.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" звернулося до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях з пропозицією розірвати договір купівлі-продажу об`єкта приватизації у зв`язку з невідповідністю в заявлених до приватизації даних фактичному стану справ. (а.с. 30-31 Том 1)

4.1.6. 03.01.2025 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях у відповідь на звернення ТОВ "АГРО МАГНУС" повідомило, що виконало свої зобов`язання за договором, а тому відсутні правові підстави для розірвання договору за згодою сторін, при наявності обставин, які свідчать про невиконання умов договору покупцем. Та повідомило, що у разі невиконання умов договору договір може бути розірваний виключно за рішенням суду. (а.с. 32-33 Том 1)

4.1.7. 27.11.2024 Головне управління Пенсійного фонду України у відповідь на запит Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях повідомило, що станом на 24.06.2024 заборгованість з обов`язкових платежів до Пенсійного фонду України Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» становить 510467,11 грн. (а.с. 34 Том 1)

4.1.8. 02.12.2024 Головне управління ДПС у Черкаській області у відповідь на звернення Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях повідомило, що станом на 24.06.2024 заборгованість Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» зі сплати податків до зведеного бюджету становить 3385016,28 грн. (а.с. 35 Том 1)

4.1.9. 24.01.2025 Державне підприємство «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» повідомило Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях, що заборгованість підприємства із заробітної плати перед працівниками на 24.06.2024 складає 1058748,11 грн, в т.ч. податки до бюджету із зарплати 144981,18 грн. (а.с. 36 Том 1)

4.1.10. 03.03.2025 та 05.03.2025 Головне управління ДПС у Черкаській області у відповідь на звернення Черкаської обласної прокуратури повідомило, що за даними аналізу поданої ДП «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» звітності встановлено виплату заробітної плати в неповному обсязі в період з 01.10.2023 по 01.02.2025. Станом на 20.06.2024 податковий борг підприємства становить 3385016,28 грн, заборгованість по ЄСВ відсутня; станом на 03.03.2025 податковий борг підприємства становить 3385016,01 грн, заборгованість по ЄСВ становить 89803,83 грн. (а.с. 37-38 Том 1)

4.1.11. 03.03.2025 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області у відповідь на запит Черкаської обласної прокуратури повідомило, що за даними інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційна система «Облік та візуалізація фонду захисних споруд цивільного захисту» протирадіаційне укриття №89929, розташоване по вул. Руднянська (Сердюка), 1в м. Кам`янка оцінено як не готове, у зв`язку з тим, що споруда тривалий час використовувалася для цілей національної безпеки і оборони. Комплексне обстеження укриття заплановано на серпень 2025 року. (а.с. 42 Том 1).

4.2. До відзиву на позову відповідач додав письмові докази, дослідивши, які суд встановив:

4.2.1. 17.12.2025 відповідач звернувся до позивача з пропозицією розірвати договір купівлі-продажу. 03.01.2025 у відповідь позивач повідомив, що правові підстави розірвання договору за згодою сторін відсутні, договір може бути розірваний за рішення суду. (а.с. 64-68 Том 1) Подані відповідачем письмові докази тотожні доказам, що подав прокурор разом з позовною заявою. (а.с. 30-33 Том 1)

4.2.2. 14.11.2024 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення суду у справі № 925/390/24, яким стягнув з Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ "АГРО МАГНУС" на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк" 141138,38 Доларів США боргу, 2447,82 доларів США 3% річних, 67594,30 грн витрат зі сплати судового збору. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.02.2025 рішення Господарського суду Черкаської області від 14.11.2024 у справі № 925/390/24 залишене без змін. (а.с. 69-95 Том 1)

4.3. Позивач до відповіді на відзив відповідача подав письмові докази, дослідивши які, суд встановив:

4.3.1. Державне підприємство «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» склало та надіслало Управлінню забезпечення реалізації повноважень у Черкаській області Регіонального відділення ФДМУ по Київській, Черкаській та Чернігівській областях довідку про основні показники господарської діяльності за останні три роки та за останній звітній період. (а.с. 105 Том 1)

4.3.2. 15.03.2024 ТОВ "АГРО МАГНУС" подало ТОВ "Е-Тендер" заяву, якою підтвердило ознайомлення з об`єктом приватизації, який оголошено до продажу на аукціоні. (а.с. 106 Том 1)

4.3.3. 15.03.2024 ТОВ "АГРО МАГНУС" подало ТОВ "Е-Тендер" заяву, якою надало згоду як потенційний покупець взяти на себе зобов`язання, визначені умовами продажу електронного аукціону. (а.с. 107 Том 1)

4.3.4. 16.02.2024 в електронній торговій системі Прозоро. Продажі опубліковано інформаційне повідомлення про продаж на аукціоні в електронній формі об`єкта малої приватизації державної власності: єдиного майнового комплексу ДП «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат». 19.02.2024 Регіональне відділення ФДМУ по Київській, Черкаській та Чернігівській областях звернулося до Фонду державного майна України з метою публікації на офіційному вебсайті ФДМУ інформації про продаж на аукціоні об`єкта приватизації. (а.с. 108-121 Том 1)

4.4. Відповідно до частини першої та другої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

4.5. Відповідно до частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

4.6. На підставі поданих учасниками справи доказів, можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Подані учасниками справи докази суд визнає належними.

4.7. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України "Допустимість доказів").

4.8. На підтвердження обставин, якими прокурор обґрунтовує підстави позову, прокурор, позивач та відповідач подали письмові докази, які є належним засобом доказування обставин, що є предметом доказування у справі. Суд не встановив, що докази подані учасниками справи отримані з порушенням закону. Докази подані учасниками справи суд визнає допустимими.

4.9. Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи

4.10. Подані учасниками справи докази, на переконання суду, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Докази, подані учасниками справи, суд визнає достовірними.

4.11. Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

4.12. Зміст принципу змагальності господарського судочинства наведений у статтях 13 та 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно норм яких судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

4.13. Сумніву у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів у суду не виникло.

5. Висновок суду про те, яка обставина, що є предметом доказування у справі, визнається судом встановленою або спростованою з огляду на більшу вірогідність відповідних доказів. Мотиви визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

5.1. Відповідно до частин 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

5.2. Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

5.3. З огляду на відсутність у справі доказів, які б водночас доводили та спростовували одні й ті ж обставини, суд не наводить у рішенні суду мотивів визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

5.4. Відповідно до частини 1-3 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

5.5. Враховуючи обставини, що не підлягають доказуванню, належність, допустимість та достовірність доказів, поданих учасниками справи, оцінивши зібрані у справі докази в цілому та кожен доказ окремо, суд визнає доведеними обставини, на які прокурор посилається як на підставу своїх вимог, та визнає встановленими наступні обставини:

5.5.1. 20.06.2024 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" уклали договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, державної власності єдиного майнового комплексу Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат»;

5.5.2. На підставі укладеного договору у покупця - Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" виник обов`язок забезпечити погашення протягом 6 (шести) місяців від дати переходу права власності на об`єкт приватизації боргів державного підприємства із заробітної плати та перед бюджетом у розмірі, що складеться на дату переходу права власності;

5.5.3. Станом на 24.06.2024 заборгованість Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» зі сплати обов`язкових платежів до Пенсійного фонду України становила 510467,11 грн, заборгованість (податковий борг) до зведеного бюджету становила 3385016,28 грн; заборгованість із заробітної плати перед працівниками становила 1058748,11 грн;

5.5.4. Покупець об`єкта приватизації Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" обов`язку забезпечити погашення протягом 6 (шести) місяців від дати переходу права власності боргів державного підприємства із заробітної плати та перед бюджетом у розмірі, що складеться на дату переходу права власності на об`єкт приватизації не виконав;

5.5.5. Станом на 03.03.2025 податковий борг Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» становив 3385016,01 грн, заборгованість зі сплати ЄСВ становила 89803,83 грн.; за період з 01.10.2023 по 01.02.2025 виплата заробітної плати працівникам здійснена не в повному обсязі;

5.5.6. 17.12.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" звернулося до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях з пропозицією розірвати договір купівлі-продажу об`єкта приватизації у зв`язку з невідповідністю в заявлених до приватизації даних фактичному стану справ.

6. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Норми права, на які посилалися учасники справи, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

6.1. Між учасниками виникли суспільні відносини у сфері приватизації державного майна. Правовідносини між учасниками справи є приватноправовими, врегульовані нормами цивільного права та законодавства, що регулює правові, економічні та організаційні основи приватизації державного майна. Зобов`язання, що виникли між сторонами, за своїм правовим змістом опосередковують відносини купівлі-продажу об`єкта малої приватизації.

6.2. Ухвалюючи рішення, суд застосував норми статей 11, 15, 16, 526, 530, 610-612, 629, 651, 653, 655 Цивільного кодексу України, що регулюють підстави виникнення цивільних права та обов`язків, загальні умови виконання зобов`язань, правові наслідки порушення зобов`язання, підстави та правові наслідки розірвання договору, загальні положення про купівлю-продаж.

6.3. Суд також застосував норми статей 2, 26, 27 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» від 18.01.2018 № 2269-VIII (далі Закон №2269-VIII), що регулюють мету приватизації, порядок укладення, виконання та контролю за виконанням договору купівлі продажу об`єкта приватизації, а також порядок, підстави і правові наслідки його розірвання.

6.4. Суд також врахував Порядок повернення в державну (комунальну) власність об`єктів приватизації в разі розірвання або визнання недійсними договорів купівлі-продажу таких об`єктів, затверджений Наказом Фонду державного майна України № 1331 від 18.10.2018 (далі Порядок).

7. Висновок суду про порушення, не визнання або оспорення права чи інтересу, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, та висновки суду щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

7.1. Передумовою спору є виникнення між сторонами майново-господарського зобов`язання на підставі договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації державної власності.

7.2. Причиною виникнення спору є невиконання відповідачем (покупцем) передбаченого договором обов`язку забезпечити погашення заборгованості державного підприємства зі сплати податків та виплати заробітної плати.

7.3. Звертаючись з позовом, прокурор прагне захистити інтереси держави та повернути у власність держави об`єкт приватизації, відчужений покупцю, який не виконав своїх обов`язків, встановлених договором купівлі-продажу.

7.4. Враховуючи обставини, які учасники справи визнають, а також подані ними докази, суд встановив, що позивач та відповідач уклали договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації державної власності єдиного майнового комплексу державного підприємства.

7.5. Договори та інші правочини є підставами виникнення цивільних прав та обов`язків.

7.6. До договору купівлі-продажу включаються передбачені умовами аукціону, викупу зобов`язання сторін щодо, зокрема, погашення боргів із заробітної плати та перед бюджетом, простроченої кредиторської заборгованості підприємства. З моменту переходу права власності на об`єкт приватизації покупець, який придбав об`єкт приватизації, зобов`язаний виконувати всі умови договору купівлі-продажу об`єкта приватизації (частина 2 статті 26 Закону №2269-VIII).

7.7. На підставі укладеного сторонами договору (п. 6.5.1) у відповідача виник обов`язок забезпечити погашення протягом 6 (шести) місяців від дати переходу права власності на об`єкт приватизації боргів державного підприємства із заробітної плати та перед бюджетом у розмірі, що складеться на дату переходу права власності.

7.8. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

7.9. Відповідач у строк, встановлений договором, обов`язку забезпечити погашення боргів державного підприємства зі сплати податків та виплати заробітної плати не виконав.

7.10. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

7.11. Невиконання відповідачем встановленого договором обов`язку з погашення боргів державного підприємства суд кваліфікує як порушення зобов`язання.

7.12. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема розірвання договору.

7.13. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

7.14. Виключними умовами для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством, є, зокрема, невиконання умов продажу об`єкта і зобов`язань покупця, визначених договором купівлі-продажу, в установлений таким договором строк (частина 3 статті 26 Закону №2269-VIII).

7.15. На вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано, у тому числі за рішенням суду, в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки або визнано недійсним за рішенням суду (частина 9 статті 26 Закону №2269-VIII).

7.16. У разі розірвання в судовому порядку договору купівлі-продажу у зв`язку з невиконанням покупцем договірних зобов`язань приватизований об`єкт підлягає поверненню в державну (комунальну) власність (частина 10 статті 26 №2269-VIII).

7.17. Тотожні підстави, порядок та правові наслідки розірвання договору сторони погодили у договорі купівлі-продажу об`єкта малої приватизації (пункти 10.2., 10.4.).

7.18. Невиконання відповідачем умов продажу об`єкта приватизації і зобов`язань покупця, визначених договором купівлі-продажу, у встановлений договором строк зумовлює право іншої сторони договору продавця вимагати розірвати договір у судовому порядку.

7.19. Невиконання відповідачем свого обов`язку з погашення боргів державного підприємства зі сплати податків та виплати заробітної плати є порушенням зобов`язання, що виникло на підставі договору купівлі-продажу об`єкта приватизації.

7.20. Порушення відповідачем зобов`язання зумовлює підстави для застосування судом передбаченого як законом, так і укладеним сторонами договором правового наслідку у вигляді розірвання договору.

7.21. Однією із загальних засад цивільного законодавства є судовий захист цивільного права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті.

7.22. Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

7.23. Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

7.24. Під способом захисту суб`єктивних земельних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорених) прав і вплив на правопорушника.

7.25. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

7.26. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, припинення правовідношення (частина 2 статті 16 ЦК України).

7.27. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

7.28. Передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

7.29. Об`єктом захисту за позовом прокурора є інтерес держави, що полягає у неухильному дотриманні учасниками відносин, що виникають під час приватизації державного майна вимог закону та сумлінному виконанні покупцями об`єктів приватизації, встановлених договором купівлі-продажу обов`язків.

7.30. Способом захисту порушеного права прокурор обрав розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації державної власності, що має наслідком повернення об`єкта приватизації у власність держави.

7.31. Звернення прокурора з позовом до відповідача про розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації відповідає передбаченому законом судовому способу захисту. Такий спосіб є належний та ефективний, відповідає змісту порушеного інтересу держави, характеру його порушення та спричиненим цими діяннями наслідками та забезпечує захист порушеного інтересу держави шляхом повернення об`єкта приватизації у власність держави.

7.32. Вимогу прокурора розірвати укладений сторонами договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, державної власності єдиного майнового комплексу Державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» суд визнає обґрунтованою, спосіб захисту обраний прокурором є належний та ефективний, та доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.

7.33. Обґрунтовуючи позовні вимоги та підстави для розірвання договору купівлі-продажу, прокурор також стверджував про порушення відповідачем обов`язку утримувати у готовності до використання за призначенням захисну споруду цивільного захисту, що перебувала на балансі державного підприємства.

7.34. Пунктом 13.4. укладеного сторонами договору встановлено обов`язок покупця дотримуватися вимог частини 8 статті 32 Кодексу цивільного захисту щодо захисної споруди цивільного захисту, що не підлягає приватизації: сховища для ЦО літера И-1 (протирадіаційне укриття №89928, 1979 року будівництва), за адресою: Черкаська обл.,Черкаський р-н, м. Кам`янка, вул. Сердюка (Руднянська), 1, яке перебуває на балансі державного підприємства.

7.35. Відповідно до частини 8 статті 32 Кодексу цивільного захисту України утримання об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням та експлуатація таких об`єктів здійснюються їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі утримання та експлуатація споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів та інших не заборонених законодавством джерел.

7.36. Відповідно до пунктів 9, 11 та 12 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 утримання об`єктів фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами. Балансоутримувач забезпечує утримання об`єктів фонду захисних споруд у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання, облаштування та експлуатації об`єктів фонду захисних споруд, крім об`єктів, що мають перебувати в постійній готовності. Контроль за станом готовності об`єктів фонду захисних споруд до використання за призначенням шляхом проведення комплексних, контрольних та позапланових обстежень здійснюється ДСНС та її територіальними органами разом з міністерствами, іншими центральними та місцевими органами виконавчої влади, іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування з дотриманням таких вимог.

7.37. 03.03.2025 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області у відповідь на запит Черкаської обласної прокуратури повідомило, що за даними інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційна система «Облік та візуалізація фонду захисних споруд цивільного захисту» протирадіаційне укриття №89929, розташоване по вул. Руднянська (Сердюка), 1в м. Кам`янка оцінено як не готове, у зв`язку з тим, що споруда тривалий час використовувалася для цілей національної безпеки і оборони. Комплексне обстеження укриття заплановано на серпень 2025 року. (а.с. 42 Том 1).

7.38. Суд враховує, що обов`язок покупця (балансоутримувача) утримувати захисну споруду цивільного захисту встановлений законом та не має часових меж, тобто є постійним.

7.39. Суд також враховує інформацію Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області про те, що споруда тривалий час використовувалася для цілей національної безпеки і оборони, а її комплексне обстеження заплановано на серпень 2025 року.

7.40. Звертаючись з позовом, прокурор не обгрунтував обставин, які б доводили можливість відповідача виконати обов`язок з утримання захисної споруди упродовж часу, що минув після укладення договору, враховуючи її тривале використання для цілей національної безпеки і оборони. Прокурор також не подав суду доказів, які б свідчили про ступінь виконання відповідачем обов`язку по утриманню споруди та вжиті з цією метою заходи і їх достатність з часу, що минув після укладення договору.

7.41. Враховуючи, що комплексне обстеження захисної споруди заплановане на серпень 2025 року, не подання прокурором доказів, які б давали можливість оцінити стан споруди, ступінь виконання відповідачем обов`язку по її утриманню та вжиті з цією метою заходи і їх достатність з часу, що минув після укладення договору, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації з підстави невиконання відповідачем, встановленого у пункті 13.4. договору, обов`язку дотримуватися вимог частини 8 статті 32 Кодексу цивільного захисту щодо захисної споруди цивільного захисту та відсутність підстав для задоволення позову з цієї підстави.

8. Мотивована оцінка аргументів третіх осіб про те, що визнання позову відповідачем суперечить закону та порушує охоронювані законом права та інтереси інших осіб.

8.1. Правові наслідки розірвання договору встановлені статтею 653 Цивільного кодексу України, відповідно до частини другої якої у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються.

8.2. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом (частина 4 статті 653 Цивільного кодексу України).

8.3. У разі розірвання в судовому порядку договору купівлі-продажу у зв`язку з невиконанням покупцем договірних зобов`язань приватизований об`єкт підлягає поверненню в державну (комунальну) власність (частина 10 статті 26 №2269-VIII).

8.4. Аналогічний правовий наслідок розірвання договору сторони погодили у пункті 10.2. договору.

8.5. Отже, законом та укладеним сторонами договором передбачений спеціальний правовий наслідок розірвання договору у судовому порядку, що полягає у поверненні об`єкта приватизації у власність держави.

8.6. Повернення об`єкта приватизації у власність держави врегульовано Порядком повернення в державну (комунальну) власність об`єктів приватизації в разі розірвання або визнання недійсними договорів купівлі-продажу таких об`єктів, затвердженого Наказом Фонду державного майна України № 1331 від 18.10.2018 (далі Порядок), яким передбачено створення інвентаризаційної комісії, проведення інвентаризації об`єкта приватизації, його оцінки та визначення збитків.

8.7. У разі повернення в державну (комунальну) власність об`єктів приватизації орган приватизації приймає рішення про повторний продаж такого об`єкта у порядку, визначеному цим Законом (абзац 4 частини 11 статті 26 Закону №2269-VIII).

8.8. Відповідно до пункту 2 Розділу VI Порядку повернення покупцям коштів, сплачених за об`єкти приватизації, здійснюється у порядку, встановленому Фондом державного майна України, на підставі рішення суду про розірвання договору купівлі-продажу або визнання його судом недійсним з коштів, які надійшли від повторного продажу таких об`єктів (зменшених на суму збитків, неустойки, штрафів та будь-яких інших платежів, які належать до сплати покупцем згідно із Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна" та/або договором купівлі-продажу), протягом 5 робочих днів після надходження коштів від повторного продажу на рахунок державного органу приватизації.

8.9. Отже, до надходження до органу приватизації коштів від повторного продажу об`єкта приватизації покупець (відповідач), який не виконав умови продажу об`єкта приватизації і зобов`язань покупця, визначених договором купівлі-продажу, не вправі вимагати повернення сплачених за об`єкт приватизації коштів. Порядок також передбачає зменшення суми коштів, що підлягають поверненню на суму збитків, неустойки, штрафів та будь-яких інших платежів, які належать до сплати покупцем згідно із Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна".

8.10. З урахуванням наведеного суд визнає необґрунтованими аргументи третьої особи АТ КБ "ПриватБанк" про те, що визнання позову відповідачем суперечить закону, оскільки внаслідок розірвання договору купівлі-продажу будуть порушені інтереси держави, які полягатимуть у неможливості стягнення з відповідача штрафу за порушення зобов`язання чи відшкодування збитків, за умови їх встановлення, завданих під час володіння об`єктом приватизації.

8.11. Суд також визнає необґрунтованими твердження третьої особи, про те що обов`язковою передумовою звернення з позовом про розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації є проведення органом приватизації контролю виконання умов договору купівлі-продажу на підставі та у порядку, що передбачені Порядком здійснення контролю виконання умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 18.10.2018 № 1327 (далі Порядок).

8.12. Вказаним нормативно-правовим актом передбачені підстави, порядок і строки проведення планового і позапланового контролю виконання умов договору купівлі-продажу, за наслідками яких орган приватизації складає акти поточної або підсумкової перевірки, які можуть бути оскаржені покупцем об`єкта приватизації.

8.13. Відповідно до пункту 6 Розділу І Порядку контроль за виконанням умов договору здійснює орган приватизації, який уклав такий договір.

8.14. Відповідно до пункту 8 Розділу І Порядку орган приватизації має забезпечити проведення протягом року контролю за виконанням умов усіх договорів, які перебувають у нього на контролі, за винятком договорів, за якими здійснюється претензійно-позовна робота щодо їх розірвання (або визнання недійсними) та повернення проданих за ними об`єктів у державну (комунальну) власність.

8.15. Закон №2269-VIII та Порядок не встановлюють імперативної вимоги проведення органом приватизації обов`язкового попереднього до звернення з позовом до суду заходу контролю виконання умов договору у випадку, коли покупець сам повідомив органу приватизації про його невиконання.

8.16. Звертаючись до орану приватизації (позивача) з пропозицією розірвати договір, покупець (відповідач) наголосив на тому, що виявив невідповідність у розмірі заборгованості державного підприємства, яка підлягає погашенню. В такий спосіб покупець повідомив органу приватизації, що не має наміру погашати заборгованість та просив розірвати договір.

8.17. Відповідно до частини 1 статті 29 Закону №2269-VIII за порушення законодавства про приватизацію до винних осіб застосовується кримінальна, адміністративна, дисциплінарна, цивільно-правова відповідальність відповідно до законів України.

8.18. За вказаних обставин, на переконання суду, звернення органу приватизації до суду з позовом до покупця про розірвання договору та/або застосування до покупця передбачених статтею 29 Закону №2269-VIII заходів відповідальності без проведення перевірки виконання умов договору не суперечитиме закону. Summum jus sum povredria est - абсолютне виконання закону призводить до наи?більшоі? несправедливості (надто суворе тлумачення закону породжує несправедливість).

8.19. Суд також бере до уваги, що у даному випадку з метою захисту інтересів держави до суду звернувся прокурор, який встановив обставини порушення виконання покупцем умов договору купівлі-продажу об`єкта приватизації та бездіяльність органу приватизації, який своєчасно не здійснив контроль за виконанням умов договору.

8.20. Суд також враховує, що тривале перебування об`єкта приватизації у володінні відповідача, який порушив зобов`язання та не виконав взятих на себе обов`язків суперечитиме основній меті приватизації, яка відповідно до статті 2 Закону №2269-VIII полягає у прискоренні економічного зростання, залучення іноземних і внутрішніх інвестицій, зменшення частки державної або комунальної власності у структурі економіки України шляхом продажу об`єктів приватизації ефективному приватному власнику.

8.21. Суд визнає необґрунтованим твердження третьої особи АТ КБ "ПриватБанк", що визнання позову відповідачем порушує права третіх осіб АТ КБ "ПриватБанк" та ОСОБА_1 .

8.22. Третя особа АТ КБ "ПриватБанк" стверджує, що внаслідок розірвання договору купівлі-продажу треті особи втратять права грошової вимоги до відповідача, оскільки відповідач перестане бути правонаступником прав та обов`язків ДП "Кам`янський спиртогорілчаний завод".

8.23. Відповідно до частини 1 статті 28 Закону №2269-VIII особи, які придбали державні або комунальні підприємства як єдині майнові комплекси, є правонаступниками їх майнових прав (крім права постійного користування земельною ділянкою) і обов`язків відповідно до умов договору між продавцем і покупцем та законодавства України.

8.24. Внаслідок придбання відповідачем єдиного майнового комплексу державного підприємства відповідач набув прав та обов`язків (став правонаступником) Державного підприємства "Кам`янський спиртогорілчаний завод" відповідно до умов договору та законодавства України.

8.25. Правові наслідки розірвання договору встановлені статтею 653 Цивільного кодексу України, відповідно до частини другої якої у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються.

8.26. Укладений відповідачем та позивачем договір є підставою виникнення у його сторін взаємних прав та обов`язків. Розірвання договору є підставою припинення зобов`язання між його сторонами і не є підставою припинення інших зобов`язань за участю кожної зі сторін.

8.27. Підстави припинення зобов`язання передбачені Главою 50 Розділу І Книги п`ятої Цивільного кодексу України. Відповідно до частини 1 статті 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

8.28. Зобов`язання, зокрема, припиняється виконанням, проведеним належним чином (частина 1 статті 599 Цивільного кодексу України).

8.29. Заміна сторони у зобов`язанні не є підставою припинення зобов`язання.

8.30. З урахуванням наведеного розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації не є підставою припинення зобов`язань, що виникли між АТ КБ "ПриватБанк", ОСОБА_1 та ДП "Кам`янський спиртогорілчаний завод", правонаступником якого внслідок укладення договору купівлі-продажу об`єкта приватизації стало ТОВ "Агро Магнус".

8.31. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує охоронювані законом права та інтереси інших осіб.

9. Підстави представництва прокурором інтересів держави у справі.

9.1. В Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (пункт 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України).

9.2. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (стаття 23 Закону України "Про прокуратуру").

9.3. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 виснувала, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

9.4. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 червня 2023 року у справі №905/1907/21 дійшла висновку, що для того, щоб інтереси держави не залишились незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

9.5. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

9.6. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

9.7. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

9.8. Відповідно до частини 1 статті 27 Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна" контроль за виконанням умов договору купівлі-продажу, укладеного з переможцем аукціону, та викупу об`єктів приватизації здійснює орган приватизації.

9.9. 06.02.2025 Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури звернувся до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та просив у найкоротший строк надати прокурору документи щодо процедури приватизації, укладення та виконання умов договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації №113 від 20.06.2024 державної власності єдиного майнового комплексу "Кам`янський спиртогорілчаний завод" та інформацію про вжиті продавцем заходи задля усунення порушення умов договору та закону й зокрема повернення приватизованого майна у державну власність. Звернув увагу Регіонального відділення на передбачені законом та договором підстави для розірвання договору за рішенням суду на вимогу однієї із сторін. (а.с. 28 Том 1)

9.10. 03.03.2025 Регіональне відділення у відповідь на запит повідомило прокурору обставини, які свідчать про невиконання умов договору покупцем, повідомило, що покупець звертався з пропозицією розірвати договір та запевнило, що розпочало позовну роботу щодо розірвання договору за рішення суду та повернення об`єкта приватизації у державну власність й наразі очікує необхідні кошти для сплати судового збору. (а.с. 29 Том 1)

9.11. У такий спосіб Регіональне відділення визнало існування підстав для захисту інтересів держави та звернення з позовом до відповідача про розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації.

9.12. Строк виконання відповідачем обов`язку погасити борги державного підприємства зі сплати податків та виплати заробітної плати закінчився 24.12.2024. 17.12.2024 відповідач самостійно звернувся до Регіонального відділення з пропозицією розірвати договір та наголосив на тому, що виявив невідповідність у розмірі заборгованості державного підприємства, яка підлягає погашенню. В такий спосіб покупець повідомив органу приватизації, що не має наміру погашати заборгованість.

9.13. Невиконання відповідачем умов продажу об`єкта приватизації і зобов`язань покупця, визначених договором купівлі-продажу, у встановлений договором строк зумовлює право іншої сторони договору продавця вимагати розірвати договір у судовому порядку.

9.14. Проте протягом тривалого часу упродовж трьох місяців з 17.12.2024 до 17.03.2025 день звернення прокурора до суду, Регіональне відділення самостійно до суду з позовом до відповідача про розірвання договору купівлі-продажу не звернулося.

9.15. Суд дійшов висновку, що незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи Регіонального відділення про початок позовної роботи і очікування коштів для сплати судового забору за подання до суду позовної заяви до відповідача, сам факт не звернення до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави свідчить про те, що уповноважений державою у спірних правовідносинах орган неналежно виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави та не вжив достатніх і своєчасних заходів для припинення їх порушення.

9.16. Невжиття Регіональним відділення жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави суд кваліфікує як бездіяльність.

9.17. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту. У даному випадку, суд враховує можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу у вигляді втрати майна, що входить до єдиного майнового комплексу державного підприємства чи зменшення його вартості, можливість подальшого відчуження майна покупцем, який не виконав умови договору купівлі-продажу.

9.18. Така бездіяльність Регіонального відділення, на переконання суду, є підставою для звернення прокурором з цим позовом до суду з метою захисту інтересів держави.

9.19. 10.03.2025 Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури звернувся до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та повідомив, що за наслідками опрацювання інформації та матеріалів щодо виконання ТОВ «Агро Магнус» умов договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації встановив підстави для розірвання договору в судовому порядку та підготував і направляє до суду позовну заява в інтересах держави в особі Регіонального відділення до ТОВ ТОВ «Агро Магнус» про розірвання договору купівлі-продажу. (а.с. 44 Том 1)

9.20. Звертаючись з позовом, прокурор прагне захистити інтереси держави та повернути у власність держави об`єкт приватизації, відчужений покупцю, який не виконав своїх обов`язків, встановлених договором купівлі-продажу.

9.21. Об`єктом захисту за позовом прокурора є інтерес держави, що полягає у неухильному дотриманні учасниками відносин, що виникають під час приватизації державного майна вимог закону та сумлінному виконанні покупцями об`єктів приватизації, встановлених договором купівлі-продажу обов`язків.

9.22. Враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор у цій справі належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді.

9.23. Підстав для залишення позову прокурора без розгляду суд не встановив.

10. Розподіл судових витрат.

10.1. Відповідно до частини 1 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

10.2. За подання позовної заяви до суду Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 3028,00 грн на підставі платіжної інструкції №344 від 06.03.2025(а.с. 16 Том 1)

10.3. Відповідно до частини 1 статті 130 Господарського процесуального кодексу України, частиною 3 статті 7 Закону України "Про судовий збір" у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

10.4. Враховуючи вимоги частини 3 статті 7 Закону України "Про судовий збір", частини 1 статті 130 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку повернути Черкаській обласній прокуратурі з Державного бюджету України 50 відсотків сплаченого судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1514,00 грн.

10.5. Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

10.6. Оскільки позовні вимоги прокурора задоволенні повністю, судовий збір у розмірі 1514,00 грн, сплачений Черкаською обласною прокуратурою при зверненні з позовом до суду, суд покладає на відповідача.

Керуючись статтями 14, 129, 130, 185, 190, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" задовольнити.

Розірвати договір №1132 від 20.06.2024 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу Державного підприємства "Кам`янський спиртогорілчаний комбінат" (), за адресою: вул. Руднянська (Сердюка), 1, м. Кам`янка, Черкаський район, Черкаська область, за результатами електронного аукціону SPE001-UA-191, укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях (ідентифікаційний код 43173325; адреса місцезнаходження: 03039, м. Київ, проспект Голосіївський, 50) та Товариством з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" (ідентифікаційний код 44158596, адреса місцезнаходження: 04210, м. Київ, пр. Володимира Івасюка, 24, блок Г, офіс 61).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО МАГНУС" (ідентифікаційний код 44158596, адреса місцезнаходження: 04210, м. Київ, пр. Володимира Івасюка, 24, блок Г, офіс 61) на користь Черкаської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02911119, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, бул. Шевченка, 286, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ) 1514,00 грн (одну тисячу п`ятсот чотирнадцять гривень 00 копійок) судових витрат зі сплати судового збору.

Повернути Черкаській обласній прокуратурі (ідентифікаційний код 02911119, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, бул. Шевченка, 286) з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1514,00 грн (одну тисячу п`ятсот чотирнадцять гривень 00 копійок), сплачений згідно з платіжною інструкцією №344 від 06.03.2025.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення суду складене 28.06.2025.

Головуючий суддя А.І. Гладун

Суддя В.М. Грачов

Суддя О.І. Кучеренко