ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" червня 2025 р. Справа№ 911/767/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яценко О.В.

суддів: Кравчука Г.А.

Хрипуна О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи

матеріали апеляційної скарги заступника керівника Київської обласної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Київської області від 18.04.2025 (повний текст складено і підписано 18.04.2025)

про повернення позовної заяви без розгляду

у справі № 911/767/25 (суддя Л.Я. Мальована)

за позовом керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі

Бучанської районної державної адміністрації Київської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест-Альянс»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача

Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»

про витребування земельних ділянок, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25 позовну заяву керівника Київської обласної прокуратури в особі Бучанської районної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест-Альянс» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про витребування на користь держави з незаконного володіння земельних ділянок лісогосподарського призначення повернуто без розгляду з посиланням на положення ч. 4 ст. 174 ГПК України, згідно з якою якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Постановляючи вказану ухвалу суд першої інстанції виходив з того що:

- ухвалою суду від 02.04.2025 залишено без руху позовну заяву та зобов`язано прокурора усунути недоліки позовної заяви та подати до суду в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали, докази доплати судового збору в розмірі 60 560,00 грн.;

- оскільки прокурор вимоги суду не виконав, докази сплати судового збору не надав, тому даний позов підлягає поверненню без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить ухвалу Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що при прийнятті оскаржуваної ухвали судом першої інстанції не дотримано загальні принципи здійснення правосуддя, висновки, викладені в ухвалі, не відповідають дійсним обставинам справи, судове рішення прийнято з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального т процесуального права.

У обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянта послався на те, що:

- висновок суду першої інстанції про те, що у цій справі заявлено 20 немайнових вимог є невірним, оскільки вимога про витребування земельних ділянок має вартісну оцінку, носить майнових характеру і розмір ставки судового збору за її подання визначається на підставі ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру вартості зазначеного майна;

- при зверненні до суду з цим позовом прокурором вказане було враховано та сплачено судовий збір в сумі 3 028,00 грн. виходячи з встановленої наказом Мінагрополітики від 24.06.2022 № 376 «Про затвердження усереднених показників нормативної грошової оцінки земель» вартості земель лісогосподарського призначення (6 574,00 грн. за 1 га) та загальної площі спірних земельних ділянок (20,743 га);

- прокурор звертався до суду першої інстанції з клопотанням про продовження йому строку для усунення недоліків, а 16.04.2024 на підставі платіжної інструкції № 1084 доплатив судовий збір в сумі 60 560,00 грн.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 30.04.2025 справа № 911/767/25 передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Яценко О.В., судді Хрипун О.О., Кравчук Г.А.

З урахуванням того, що апеляційна скарга надійшла безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду без матеріалів справи, що унеможливлює розгляд поданої апеляційної скарги, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.05.2025 у справі № 911/767/25 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи № 911/767/25; відкладено вирішення питання щодо відкриття чи відмови у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 18.04.2025 про повернення позовної заяви без розгляду у справі № 911/767/25.

14.05.2025 матеріали справи № 911/767/25 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду.

15.05.2025 до суду від Київської обласної прокуратури надійшла заява, в додатках до якої міститься платіжна інструкція № 1245 від 02.05.2025 про сплату 3 028,00 грн., в призначенні платежу вказано «суд.збір за а/с у спр.№911/767/25 до ТОВ «Буд-Інвест-Альянс»;зг.ст.4 ЗУ «про судовий збір».

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 18.04.2025 про повернення позовної заяви без розгляду у справі № 911/767/25, постановлено розгляд апеляційної скарги здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

02.06.2025 до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач проти задоволення апеляційної скарги заперечив, пославшись на те, що:

- під час подання позовної заяви заступником керівника Київської обласної прокуратури до суду першої інстанції, не було виконані вимоги ст. 162, 164, 172 ГПК України, а суд першої інстанції правомірно встановив у судовому засіданні, що відбулось 02.04.2025 у справі №911/767/25, що вказану позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях 162, 164, 172 ГПК України, що є порушеннями, а як наслідок залишив позовну заяву без руху та надав апелянту строк для усунення недоліків;

- при поданні позовної заяви заступником керівника Київської обласної прокуратури було порушено вимоги ГПК України, оскільки невірно зазначено місцезнаходження відповідача та, відповідно, копію позовної заяви та доданих до неї документів направлено не за адресою відповідача, а також у наданому прокурором описі вкладення не зазначено номеру поштових відправлень, у зв`язку з чим суд не мав можливості пересвідчитися в направленні на адресу учасника справи (відповідача) копій позовної заяви з усіма додатками;

- крім того Київською обласною прокуратурою заявлено вимогу майнового характеру, але судовий збір сплачено як за вимогу немайнового характеру, що є неприйнятним та суперечить принципам диспозитивності, рівності сторін під час судового розгляду;

- для правильного визначення суми судового збору за вимогу майнового характеру необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду (у справі №911/767/25 станом на 26.02.2025), проте Київська обласна прокуратура будь-яких доказів на підтвердження ринкової вартості спірних земельних ділянок;

- 09.04.2025 набув чинності Закон № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», яким ст. 164 Господарського процесуального кодексу доповнено ч. 6 такого змісту: «у разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви»;

- при цьому, згідно, п. 2 розділу «Прикінцевих та перехідних положень» Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої Інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом;

- вищевказані зміни у законодавстві відбулися (09.04.2025) після проведення судового засідання (02.04.2025) у справі №911/767/25, якою залишено без руху позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури, а відтак, враховуючи, що положення Закону № 4292-ІХ від 12.03.2025 мають зворотну дію у часі, дана обставина є виключною та вагомою, тому з метою вчинення процесуальних дій, апелянт мав здійснити оцінку (експертно-грошову оцінку 21 земельної ділянки), доплатити судовий збір відповідно до вартості 21 земельної ділянки та внести грошові кошти за 21 земельну ділянку на депозитний рахунок Господарського суду Київської області;

- заступник керівника Київської обласної прокуратури вже намагався здійснити аналогічну спробу мінімізації розміру судового збору, яка підлягала сплаті, що підтверджується судовими рішеннями у справі №911/840/21.

Крім того, у відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить суд здійснювати розгляд справи за участю представників сторін у судовому засіданні та повідомити про дату та час проведення судового засідання.

У період з 23.05.2025 по 06.06.2025 та з 09.06.2025 по 13.06.2025 головуючий суддя Яценко О.В. перебувала у відпустці, а у період з 09.06.2025 по 22.06.2025 у відпустці перебував суддя Кравчук Г.А.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи за участю представників сторін у судовому засіданні, колегія суддів зазначає про таке.

За приписами ч. 1 ст. 271 ГПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до правил абз. 1 ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що апелянтом оскаржується ухвала суду про повергнення без розгляду позовної заяви, справа підлягає розгляду без повідомлення учасників справи.

Водночас за змістом абз. 2 ч. 2 ст. 271 ГПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідачем не наведено конкретних обставин в обґрунтування розгляду апеляційної скарги з викликом сторін.

Колегія суддів вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому колегія суддів враховує і те, що тривалі повітряні тривоги у місті Києві ускладнить проведення судових засідань та ймовірно призведе до невиправданого збільшення строку розгляду апеляційної скарги, що, в свою чергу, позбавить сторін права на вирішення спору у розумний строк.

За таких обставин, колегія суддів не вбачає правових підстав для розгляду апеляційної скарги в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Станом на 30.06.2024 інших відзивів, пояснень та клопотань до суду не надходило.

Враховуючи обставини, пов`язані зі запровадженням воєнного стану в Україні з 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, та його неодноразове продовження, справа розглядається у розумний строк.

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, з наступних підстав.

У лютому 2025 року заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Київської області з позовом в інтересах держави в особі Бучанської районної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест-Альянс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», у якому просив витребувати на користь держави з незаконного володіння відповідача земельні ділянки лісогосподарського призначення:

- площею 0,9973 га з кадастровим номером :04:010:0031;

- площею 0,9975 га з кадастровим номером :04:010:0032;

- площею 0,9997 га з кадастровим номером :04:010:0033;

- площею 0,9901 га з кадастровим номером :04:010:0034;

- площею 0,9949 га з кадастровим номером :04:010:0035;

- площею 0,9929 га з кадастровим номером :04:010:0036;

- площею 0,9977 га з кадастровим номером :04:010:0037;

- площею 0,9978 га з кадастровим номером :04:010:0038;

- площею 0,9998 га з кадастровим номером :04:010:0039;

- площею 0,9754 га з кадастровим номером :04:010:0040;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0041;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0042;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0043;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0044;

- площею 0,9845 га з кадастровим номером :04:010:0045;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0046;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0047;

- площею 0,9999 га з кадастровим номером :04:010:0048;

- площею 0,8244 га з кадастровим номером :04:010:0049;

- площею 0,9954 га з кадастровим номером :04:010:0050;

- площею 0,9954 га з кадастровим номером :04:010:0051,

які розташовані в межах населеного пункту с. Гавронщина Бучанського району Київської області.

До позовної заяви додано платіжну інструкцію № 351 від 19.02.2025, яка свідчить про сплату судового збору в розмірі 3 028,00 грн., а у позові зазначено, що предметом позову є одна вимога майнового характеру на суму 138 054,00 грн., розмір майнової вимоги прокурором визначено виходячи з встановленої наказом Мінагрополітики від 24.06.2022 № 376 «Про затвердження усереднених показників нормативної грошової оцінки земель» вартості земель лісогосподарського призначення (6 574,00 грн. за 1 га) та загальної площі спірних земельних ділянок (20,743 га);

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.03.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.04.2025 об 11:20.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.04.2025 позовну заяву керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Бучанської районної державної адміністрації Київської області залишено без руху, прокурора зобов`язано усунути недоліки позовної заяви та подати до суду в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, докази доплати судового збору в розмірі 60 560,00 грн.

У вказаній ухвалі суд першої інстанції зазначив про те, що в судовому засіданні було встановлено, що прокурор, звертаючись до суду з позовною заявою, сплатив судовий збір в розмірі 3 028,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 351 від 19.02.2025 за одну земельну ділянку, при цьому просить суд витребувати 20 земельних ділянок.

Водночас судом першої інстанції не було визначено яким саме чином ним була обрахована сума судового збору, яку прокурор має доплатити.

15.04.2025 до суду від заступника керівника Київської обласної прокуратури надійшло клопотання, в якому заявник просив продовжити йому строк виконання ухвали Господарського суду Київської області від 02.04.2025

Вказане клопотання судом першої інстанції розглянуто не було.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25 позовну заяву керівника Київської обласної прокуратури в особі Бучанської районної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест-Альянс» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про витребування на користь держави з незаконного володіння земельних ділянок лісогосподарського призначення повернуто без розгляду з посиланням на положення ч. 4 ст. 174 ГПК України, згідно з якою якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Колегія суддів з судом першої інстанції погодитись не може з огляду на таке.

За змістом положень ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви, серед іншого, додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на дату звернення з позовом до суду першої інстанції, при зверненні до господарського суду встановлені ставки судового збору в таких розмірах:

- за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Предметом розгляду у цьому спору є вимоги про витребування земельних ділянок.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Отже, предметом розгляду у цій справі є майнова вимога про витребування земельних ділянок розмір якої визначається вартістю таких земельних ділянок.

При цьому, як встановлено вище суд першої інстанції не визначив яким саме чином ним була обрахована сума судового збору, яку прокурор має доплатити, що, унеможливлює як перевірку судом апеляційної інстанції визначеної судом першої інстанції суми судового збору, яку прокурор мав доплатити, так і встановлення правильності або неправильності виконаного судом першої інстанції розрахунку.

Інших підстав для повернення позовної заяви, передбачених положеннями ст. 174 ГПК України, окрім як неусунення позивачем недоліків позовної заяви, які полягають у наданні доказів доплати судового збору в розмірі 60 560,00 грн., оскаржувана ухвала не містить.

До того ж, як встановлено вище, прокурор звертався до суду першої інстанції з клопотанням про продовження йому строку виконання ухвали Господарського суду Київської області від 02.04.2025, проте вказане клопотання судом першої інстанції розглянуто не було.

За таких обставин висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви не можна визнати законними і обґрунтованими.

Отже ухвала Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25 постановлена з порушенням норм процесуального права, зокрема, ст.ст. 173, 174 ГПК України.

При цьому колегія суддів зазначає про те, що наведені відповідачем у відзиві на апеляційну скаргу доводи щодо порушення заступником керівника Київської обласної прокуратури при поданні позову вимог ГПК України (невірне зазначення місцезнаходження відповідача, направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів за невірною адресою), а також доводи щодо необхідності встановлення ринкової вартості майна, зокрема шляхом здійснення експертно-грошової оцінки спірних земельних ділянок, а також внесення грошових коштів за такі земельні ділянки на депозитний рахунок Господарського суду Київської області, не можуть бути розглянуті колегією суддів у даному апеляційному провадженні, оскільки судом першої інстанції таких недоліків встановлено не було та, відповідно, часу для їх усунення заступнику керівника Київської обласної прокуратури не надавалось.

Щодо інших аргументів сторін колегія суддів зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у судовому рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10.02.2010). Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

За приписами ч. 3 ст. 271 ГПК України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Частиною 1 статті 277 ГПК України встановлено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оспореної ухвали судом першої інстанції мало місце неправильне застосування норм процесуального права, а відтак, ухвала Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25 підлягає скасуванню із направленням справи до місцевого суду для подальшого розгляду.

Враховуючи вимоги, які викладені в апеляційній скарзі, апеляційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури підлягає задоволенню.

Оскільки у цьому випадку суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 270, 273, 275, 276, 281-285 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 18.04.2025 у справі № 911/767/25 скасувати.

3. Справу № 911/767/25 передати на розгляд до Господарського суду Київської області.

Матеріали справи повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено 30.06.2025.

Головуючий суддя О.В. Яценко

Судді Г.А. Кравчук

О.О. Хрипун