ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2025 року

м. Київ

cправа № 905/755/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицька Н. О. - головуючий, Могил С. К., Случ О. В.,

секретар судового засідання - Мельникова Л. В.,

розглянувши касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк»

на рішення Господарського суду Донецької області від 13.12.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.04.2025 (Медуниця О. Є. - головуючий, судді Істоміна О. А., Радіонова О. О.) у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк»

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО-АЛЬЯНС»,

2) ОСОБА_1 ,

3) Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОС-АЛЬЯНС»,

4) ОСОБА_2 ,

5) ОСОБА_3 ,

про стягнення 1 987 683,95 грн,

(у судове засідання з`явився представник позивача Легезін О. Г.),

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст і підстави позовних вимог

1.1. Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк" (далі - ПАТ АБ «Укргазбанк») звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-АЛЬЯНС" (далі - ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС", відповідач-1), ОСОБА_1 (відповідач-2), Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОС-АЛЬЯНС" (далі - ТОВ "АГРОС-АЛЬЯНС", відповідач-3), ОСОБА_2 (відповідач-4) та ОСОБА_3 (відповідач-5) про стягнення 1 987 683,95 грн, з яких: 677 919,98 грн - заборгованість по кредиту строкова; 949 088,00 грн - заборгованість по кредиту прострочена; 23 432,29 грн - заборгованість по процентах поточна; 337 180,53 грн - заборгованість по процентах прострочена; 63,15 грн - пеня за несвоєчасне погашення кредиту в межах позовної давності.

Позовні вимоги мотивовані порушенням відповідачем-1 зобов`язань за кредитним договором від 25.05.2020 № 637/2020/СРД-МСБ у частині сплати заборгованості. Враховуючи, що в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між ПАТ АБ "Укргазбанк" та ОСОБА_1 , ТОВ "АГРОС-АЛЬЯНС", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 були укладені договори поруки № 637/2020СРД-МСБ-П2, № 637/2020СРД-МСБ-П3, № 637/2020СРД-МСБ-П4, № 637/2020СРД-МСБ-П5 від 25.05.2020, позивач просить стягнути заборгованість з відповідачів як солідарних боржників.

2. Фактичні обставини справи, встановлені судами

2.1. Як установили суди попередніх інстанцій і свідчать матеріали справи, 25.05.2020 між ПАТ АБ "Укргазбанк" (далі - банк) та ТОВ "Агро-Альянс" (далі - позичальник) укладено кредитний договір №637/2020/СРД-МСБ (далі - договір, кредитний договір).

За умовами пункту 1.1 договору (у редакції додаткової угоди №3 від 11.08.2020) банк враховуючи умови програми "FinancEast" відкриває позичальнику невідновлювану відкличну кредитну лінію з лімітом кредитної лінії в сумі 5 712 291,20 грн., а позичальник зобов`язується сплачувати комісії та проценти за користування кредитними коштами та повернути кредит у порядку та на умовах, визначених цим договором.

Відповідно до пункту 1.2 цільове користування (мета) кредиту: придбання наступної сільськогосподарської техніки: Комбайн зернозбиральний "Tucano 580".

Строк кредитування: надання кредиту здійснюється з 11 серпня 2020 року по 15 листопада 2024 року (включно) (підпункт 1.3.1 договору з урахуванням Додаткової угоди №3 від 11.08.2020). Позичальник зобов`язаний сплачувати кредит у строки дії ліміту кредитної лінії відповідного періоду та у сумі перевищення фактичної заборгованості по кредиту цього періоду над лімітом кредитної лінії наступного періоду відповідно до графіку зменшення ліміту кредитної лінії за цим договором (додаток 1 до цього договору) та у будь-якому випадку повернути кредит у повному обсязі в термін по "15" листопада 2024 року (включно) (підпункт 1.3.2 договору).

Згідно з пунктом 1.4 договору позичальник зобов`язаний сплачувати банку комісію у розмірі та в порядку, визначеному тарифами, які наведені в додатку 2 до цього договору, (далі - тарифи) та проценти за користування кредитними коштами в наступному розмірі:

за користування кредитними коштами в межах строку кредитування, визначеного пунктом 1.3 цього договору з урахуванням встановленого графіку зменшення ліміту кредитної лінії за цим договором, (строкова заборгованість) базова процентна ставка за користування кредитними коштами (далі - базова процентна ставка) встановлюється в розмірі 17,9% річних (підпункт 1.4.1 договору);

за користування кредитними коштами, що не повернуті в строк (прострочена заборгованість), відповідно до пункту 1.3 цього договору, у т.ч. у строки визначені в графіку зменшення ліміту кредитної лінії за цим договором, та/або відповідно до умов дострокового погашення кредиту встановлених внаслідок застосування банком вимоги дострокового повного або часткового виконання позичальником своїх зобов`язань за цим договором, базова процентна ставка встановлюється в розмірі, визначеному в пункті 1.4.1 договору збільшеного на 5,0% річних (підпункт 1.4.2 договору).

Відповідно до пункту 1.4.3 договору сторони укладаючи цей договір домовилися, що базова процентна ставка за користування кредитними коштами в межах строку користування, збільшуються на:

- 3,0 процентних пункти у разі недотримання позичальником умов пункту 5.1 цього договору. Збільшення розміру базової процентної ставки встановлюється з 25-го числа другого місяця, наступного за звітним кварталом, у якому позичальник не дотримувався умов пункту 5.1 цього договору. Період, протягом якого діє умова щодо збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами, зазначена у цьому пункті, закінчується 24 числом другого місяця наступного за кварталом, в якому позичальник виконав зазначені зобов`язання;

- 3,0 процентних пункти у разі недотримання позичальником умов пунктів 2.5, 8.2.11-8.2.17, 8.2.21 цього договору. Збільшення базового розміру процентів встановлюється з дати недотримання умов вказаних пунктів до дати дотримання зобов`язання. Період, протягом якого діє умова щодо збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами, зазначена у цьому пункті, закінчується в день дотримання зобов`язання;

- 2,0 процентних пункти у разі недотримання позичальником умов щодо надання будь-якого документу, зазначеного в пункті 8.2.4. цього договору. Збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами, встановлюється з 25-го числа другого місяця наступного за звітним кварталом, у якому позичальник не дотримався умов пункту 8.2.4 цього договору або з 25-го березня, якщо позичальник не дотримався умов пункту 8.2.4. цього договору у четвертому кварталі календарного року до дня дотримання позичальником зазначених зобов`язань у повному обсязі;

- 2,0 процентних пункти у разі недотримання позичальником умов пунктів 8.2.7-8.2.8, 8.2.22 цього договору. Збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами діє з 25-го числа другого місяця, наступного за останнім звітнім кварталом, у якому позичальник не дотримав умов пунктів 8.2.7-8.2.8, 8.2.22 цього договору і встановлюється на 30 календарних днів. За недотримання вимог пунктів 8.2.7-8.2.8, 8.2.22 цього договору у четвертому кварталі календарного року, збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами діє з 25-го березня і встановлюється на 30 календарних днів;

- 1,0 у разі недотримання позичальником умов підпункту 8.2.34 цього договору. Збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами діє з наступного банківського дня, що слідкує за днем невиконання зобов`язання і до моменту дотримання позичальником зазначеного зобов`язання в повному обсязі;

- 2,0 процентних пунктів, у разі недотримання позичальником умов підпункту 8.2.35 цього договору. Збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами діє з наступного банківського дня, що слідує за днем недотримання умов і до моменту дотримання позичальником зазначених зобов`язань у повному обсязі;

- 2,0 процентних пунктів у разі недотримання позичальником умов підпункту 8.2.36 цього договору. Збільшення базового розміру процентів встановлюється з 25-го числа другого місяця, наступного за звітним кварталом, у якому позичальник не дотримав умов підпункту 8.2.36. Період, протягом якого діє умова щодо збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами, зазначена у цьому пункті, закінчується 24-го числа другого місяця наступного за кварталом, в якому позичальник виконав зазначені зобов`язання.

Вищезазначені умови про збільшення базового розміру процентів за користування кредитними коштами застосуються за взаємним волевиявленням та згодою сторін, що виражено шляхом укладання цього договору та не потребує укладання будь-яких договорів про внесення змін до цього договору.

У випадку не дотримання позичальником одночасно двох або більше умов базовий розмір процентів за користування кредитними коштами підвищується на відповідну кількість процентних пунктів за кожне недотримання умов. При наявності одночасно декількох недотримань базовий розмір процентів підвищується на суму процентних пунктів за недотримання кожної з умов договору. Загальний розмір підвищення базової процентної ставки за даним пунктом не повинен перевищувати 10,0 процентних пунктів. У випадку повторного послідовного недотримання позичальником будь-якої з умов, визначених даним пунктом, підвищений розмір процентів за користування кредитними коштами повторно не застосовується у разі дії на дату застосування підвищеного розміру процентів за недотримання відповідних умов.

Розділом ІІ договору сторони погодили умови забезпечення кредиту.

Так, відповідно до пункту 2.1 договору у забезпечення зобов`язань за цим договором прийнято:

у заставу транспортний засіб, а саме: комбайн зернозбиральний, марки CLAAS TUCANO 580, 2020 року, заводський № НОМЕР_1 , двигун № НОМЕР_2 , об`єм двигуна 8808 см.куб, реєстраційний номер НОМЕР_3 , який придбано у ТОВ «Технік Машинес Інтернешенел» згідно договору купівлі-продажу сільськогосподарської техніки №40804 від 22.05.2020 року та належить позичальнику на праві власності, що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію машини серії НОМЕР_4 , виданого ГУ Держпродспоживслужби в Донецькій області 16 липня 2020 року (у редакції додаткової угоди №3 від 11.08.2020);

поруку ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_5 );

поруку ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_6 );

поруку ТОВ "АГРОС-АЛЬЯНС" ();

поруку ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_7 );

поруку ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_8 ) (далі - поручитель(лі)).

У забезпечення зобов`язань за цим договором позичальником буде надано, а банком буде прийнято в заставу комбайн зернозбиральний "Tucano 580", що буде придбано у ТОВ «Технік Машинес Інтернешенел» та буде належати позичальнику (далі - предмет застави) до 31.07.2020 з дати підписання цього договору (пункт 2.2 договору у редакції додаткової угоди №2 від 25.06.2020).

Згідно з пунктом 2.4 договору майно, надане в заставу в забезпечення виконання зобов`язань позичальника за цим договором повинно бути застраховане на користь банку як вигодонабувача на весь строк дії договору на умовах, погоджених банком.

Умови кредитування погоджені в розділі ІІІ договору.

За умовами пункту 3.1 договору кредитні кошти надаються банком позичальнику на підставі письмової анкети-заяви/заяви позичальника на вибірку грошових коштів за цим договором у межах невикористаного залишку ліміту кредитної лінії згідно з графіком зменшення ліміту кредитної лінії окремими траншами, шляхом оплати 80% вартості основних засобів, що позичальник придбає в рамках проекту та в межах строків, визначених у пункті 1.3 цього договору, розрахункових документів позичальника безпосередньо з позичкового рахунку в національній валюті № НОМЕР_9 , відкритого в АБ "Укргазбанк".

Надання банком кредитних коштів здійснюється за умови отримання банком, у строк не менше як за один банківський день до дати видачі коштів у межах ліміту кредитної лінії, попередньої письмової заяви позичальника та підтвердження банком намірів про видачу кредитних коштів у межах ліміту кредитної лінії згідно зазначеної заяви позичальника.

Відповідно до пункту 3.2 договору погашення кредиту позичальник здійснює на рахунок в національній валюті № НОМЕР_10 , відкритий в АБ "Укргазбанк", відповідно до графіку зменшення ліміту кредитування, який наведено в додатку 1 до цього договору.

Якщо останній день для сплати чергового платежу по кредиту припадає на вихідний або святковий день, то сплата чергового платежу по кредиту здійснюється у день, що передує такому вихідному або святковому дню.

У разі ненадходження платежів від позичальника у встановлені цим договором строки, суми непогашених у строк платежів наступного банківського дня визнаються простроченими. Банк, починаючи з дня виникнення такої заборгованості, може скористатися правом на договірне списання цієї суми з поточних рахунків позичальника, відкритих в банку, у порядку, визначеному в пунктах 3.10-3.11 цього договору.

Пунктом 3.3 договору сторони погодили, що нарахування процентів за користування кредитними коштами в межах строку кредитування, визначеного пунктом 1.3 цього договору, здійснюється на суму фактичного щоденного залишку заборгованості за наданими кредитними коштами (строкової заборгованості), виходячи з процентної ставки за користування кредитними коштами, визначеної в підпункті 1.4.1 цього договору. При розрахунку процентів за користування кредитними коштами використовується метод, "факт/360", виходячи із фактичної кількості днів у місяці та банківського року з розрахунку 360 днів у році, враховуючи перший день та не враховуючи останній день користування кредитними коштами.

Проценти за користування кредитними коштами нараховуються банком у валюті кредиту щомісячно, не пізніше останнього банківського дня місяця, за період з дати надання кредиту по останній календарний день місяця, в якому наданий кредит, та надалі з першого дня по останній календарний день місяця, в день повного (у т.ч. дострокового) погашення заборгованості по кредиту, у день дострокового розірвання цього договору, а також в день закінчення строку, на який надано кредит, у відповідності з пунктом 1.3 цього договору, за період з першого календарного дня місяця, в якому відбувається погашення кредиту, по день, що передує дню погашення кредиту, а у разі настання події припинення до дня настання події припинення, що визначені в пункті 9.5.2 цього договору.

Згідно з пунктом 3.4 договору проценти за користування кредитними коштами сплачуються позичальником щомісячно, не пізніше 15-го числа місяця, наступного за місяцем користування кредитом, а також у день закінчення строку, на який надано кредит, відповідно до пункту 1.3 цього договору, у день повного погашення заборгованості по кредиту, у день повного дострокового погашення заборгованості по кредиту, або в день зазначений в письмовому повідомленні банку про дострокове розірвання цього договору на рахунок у національній валюті № НОМЕР_11 , відкритий в АБ "Укргазбанк". У разі якщо останній день для сплати (погашення) процентів за користування кредитними коштами припадає на вихідний або святковий день, то така сплата здійснюється у день, що передує такому вихідному або святковому дню. Проценти за користування кредитними коштами сплачуються з урахуванням положень пункту 3.7 цього договору.

У разі ненадходження платежів від позичальника в рахунок погашення процентів за користування кредитними коштами у встановлені цим договором строки, суми непогашених у строк процентів визнаються простроченими на наступний банківський день. Банк починаючи з дня виникнення такої заборгованості може скористатися правом на договірне списання цієї суми з поточних рахунків позичальника, відкритих в Банку, у порядку, визначеному в пунктах 3.10-3.11 цього договору.

Пунктом 3.7 договору сторони погодили, що нарахування процентів за користування кредитними коштами, що не повернуті в строки/терміни, передбачені цим договором (прострочена заборгованість), здійснюється на суму фактичного щоденного залишку простроченої заборгованості по кредиту, виходячи з процентної ставки за користування кредитними коштами, визначеної в підпункті 1.4.2 цього договору. Проценти за користування кредитними коштами нараховуються банком у валюті кредиту щомісячно не пізніше останнього банківського дня місяця за період з дати виникнення простроченої заборгованості по останній календарний день місяця, в якому виникла така заборгованість (або до дня погашення простроченої заборгованості), та надалі з першого дня по останній календарний день місяця, в якому існує така прострочена заборгованість, та з першого календарного дня місяця до дня погашення простроченої заборгованості в місяці, в якому відбулось таке погашення. Сторони узгодили, що в разі настання події припинення, банк зупиняє нарахування процентів за користування кредитними коштами та комісій з дати визначених для такої події у пункті 9.5.2 цього договору, а позичальник зобов`язується сплатити на користь банку платежі визначені в пункті 9.5 цього договору у випадку їх виникнення.

Згідно з пунктом 8.2.15 кредитного договору позичальник зобов`язаний здійснювати страхування заставного майна весь строк кредитування в страховій(их) компанії(ях), акредитованій(их) банком, у відповідності до вимог банку та надати банку копію(ї) укладеного(их) договору(ів) страхування та докази сплати страхових платежів, які підтверджують дію договору(ів) страхування. При цьому у випадку укладення договору(ів) страхування терміном на 1 (один) рік, забезпечити укладання наступних договорів страхування таким чином, щоб страхове покриття за договором страхування було безперервним та діяло протягом усього терміну користування кредитними коштами.

Позичальник зобов`язаний забезпечувати чинність договору страхування майна, що передається в заставу, визначеного у пункті 2.1 цього договору, зокрема забезпечити вчасну сплату всіх чергових страхових платежів у строки, визначені договором страхування, та не пізніше 3-х банківських днів після сплати забезпечувати надання до банку доказів такої сплати (пункт 8.2.16 кредитного договору).

Згідно з пунктом 8.2.4 кредитного договору позичальник зобов`язується протягом строку дії цього договору самостійно надавати банку документи, що визначають (підтверджують) платоспроможність позичальника, зокрема інформацію про свою фінансово-господарську діяльність, згідно переліку.

Фінансова, статистична та податкова звітність, яка надається позичальником до банку, повинна бути засвідчена підписами керівника, головного бухгалтера (за наявності такої посади) та відтиском печатки позичальника (за наявності).

Вищезазначена документація та звітність, якщо інше не зазначено для окремого типу документів, надаються щоквартально - за підсумками останнього календарного року не пізніше (28) 29 лютого, надалі протягом року не пізніше 25 числа місяця, наступного за звітним кварталом.

Моніторинг виконання зобов`язання проводиться банком кожні три календарні місяці року в термін до 15 березня, 15 травня, 15 серпня, 15 листопада.

Факт надання позичальником банку вказаної звітності підтверджується відміткою відповідального виконавця банку на супровідному листі або копіях наданих документів, із зазначенням дати їх надання.

Пункт 8.2.7 кредитного договору містить перелік дій, вчинення яких до повного виконання позичальником зобов`язань за цим договором без письмового погодження банку не дозволяється. У разі отримання погодження від банку на вчинення дій, зазначених у даному пункті, позичальник зобов`язаний у строк не більше 5 (п`яти) банківських днів після настання нижченаведеного факту повідомляти банк про: укладення кредитного(ї) договору (угоди) та/або договору (угоди) про надання гарантії, та/або будь-якого(ї) іншого(ї) договору (угоди) щодо здійснення будь-якою іншою кредитно-фінансовою установою відносно позичальника операції, яка згідно ст.ст.47, 49 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відноситься до кредитних.

За умовами пункту 8.2.17 кредитного договору позичальник зобов`язується забезпечувати підтримку розміру страхової суми, яка зменшилась з будь-яких причин, на рівні, визначеному в договорі(ах) страхування, на момент укладення договору страхування та надавати до банку докази сплати відповідних страхових платежів.

Згідно з пунктом 8.2.34 договору позичальник зобов`язаний протягом строку дії договору, починаючи з третього місяця кредитування від дати укладення договору здійснювати виплату заробітної плати через карткові рахунки, що відкриті в банку для 100% співробітників позичальника.

Пунктом 8.2.36 договору визначено, що позичальник зобов`язаний забезпечити підтримання поручителем ТОВ «Агрос-Альянс» протягом періоду дії договору розміру отриманої фінансової допомоги від засновників/директора на рівні не меншому ніж 1 424 000,00 грн.

Відповідно до підпункту 8.3.3 пункту 8.3 договору банк має право відмовитися від надання позичальнику кредитних коштів за цим договором частково або в повному обсязі, а також вимагати дострокового повного виконання позичальником своїх зобов`язань по даному договору, включаючи нараховані проценти за користування кредитними коштами, комісії та штрафні санкції, якщо відбулася та триває хоча б одна з наступних подій, зокрема позичальник не виконав у строк свої зобов`язання по поверненню кредиту (його частини), у тому числі достроковому, та/або сплаті процентів за користування кредитними коштами, комісій, штрафних санкцій, передбачених цим договором та/або договорами забезпечення.

За умовами пункту 8.3.8 договору, у разі наявності у позичальника простроченої заборгованості за цим договором та/або іншими кредитними договорами, укладеними з банком та якщо забезпеченням за усіма вищевказаними кредитними договорами виступає предмет забезпечення, визначений в пункті 2.1 цього договору, банк має право вимагати дострокового повного виконання позичальником своїх зобов`язань за цим договором та окремо за кожним іншим кредитним договором, у тому числі за рахунок реалізації вищезазначеного забезпечення.

Пунктом 9.1 договору сторони погодили, що у випадку порушення позичальником зобов`язань за цим договором, банк має право відмовитися від виконання своїх зобов`язань, при цьому позичальник зобов`язаний відшкодувати банку збитки, а також сплатити штрафи, пеню та інші видатки, понесені банком за цим договором.

Згідно з пунктом 9.3 договору за порушення визначених у цьому договорі строків повернення кредиту та/або сплати процентів за користування кредитними коштами та/або комісій, позичальник зобов`язаний сплатити банку пеню, яка обчислюється від суми простроченої фактичної заборгованості, у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Пеня сплачується в національній валюті на рахунок, про який банк повідомляє позичальника.

За умовами підпункту 9.5.2.3 договору сторони визначили, що днем настання події припинення і датою прострочення фактичної заборгованості позичальника є, зокрема, звернення банку з позовом про дострокове стягнення кредиту, у тому числі, шляхом звернення стягнення на заставлене майно - наступний календарний день за днем поштового відправлення позовної заяви банку до відповідача(-чів).

Сторони погодилися, що у випадку виникнення форс-мажорних обставин (дії непереборної сили), що не залежить від волі сторін, такі як: війни, військові дії, блокади, ембарго, інші міжнародні санкції, валютні обмеження, інші дії держави, несанкціоновані дії третіх осіб щодо втручання в комп`ютерні мережі банку (хакерська атака), пожежі, повені, інші стихійні лиха або сезонні природні явища тощо, що створюють неможливість виконання стороною(ами) своїх зобов`язань, сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання будь-якого з положень цього договору на період дії зазначених обставин (пункт 9.7 договору).

Згідно з пунктом 9.8 договору доказом дії форс-мажорних обставин є документ, виданий відповідними компетентними органами, організаціями, у тому числі Торгово-промисловою палатою України.

Відповідно до пінкту 9.9 договору виникнення форс-мажорних обставин продовжує строк виконання зобов`язань сторін за цим договором на період тривалості дії таких обставин без відшкодування збитків обох сторін.

Будь-які зміни та доповнення до цього договору можуть бути внесені тільки за згодою сторін та оформлюються, якщо інше не передбачено умовами цього договору, додатковими договорами (угодами)/ договорами про внесення змін (пункт 11.10 договору).

Згідно з пунктом 11.11 договору всі додаткові договори (угоди), договори про внесення змін та додатки до цього договору є його невід`ємними частинами.

Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до дати повного виконання сторонами зобов`язань за цим договором (пунктом 11.15 договору).

05.06.2020 сторонами укладено Додаткову угоду №1 до кредитного договору №637/2020/СРД-МСБ від 25.05.2020. Означеною додатковою угодою сторони внесли зміни до деяких пунктів договору та узгодили додатки до Додаткової угоди №1: заява на отримання фінансової підтримки за програмою "FinanсEast" (додаток 1); заява на отримання кредитних коштів (додаток 2);

25.06.2020 сторонами підписано Додаткову угоду №2 до кредитного договору, якою сторони внесли зміни до пункту 2.2 розділу ІІ Умови забезпечення кредиту договору.

11.08.2020 сторони уклали Додаткову угоду №3 до кредитного договору, якою внесли зміни до договору та виклали додаток №1 (графік зменшення ліміту невідновлювальної кредитної лінії) до договору у редакції додатку 1 до цієї додаткової угоди.

Сторонами також укладено Додаткову угоду №4 від 25.02.2021 до кредитного договору, якою у зв`язку з отриманням 2 400 487,22 грн. компенсації в рамках програми "FinanсEast", що надається фондом розвитку підприємства на погашення основної заборгованості позичальника за кредитом та направлення банком отриманих коштів на погашення заборгованості позичальника за основним боргом, керуючись пунктом 6.2.3 кредитного договору домовились викласти додаток №1 "Графік зменшення ліміту невідновлювальної кредитної лінії" кредитного договору в новій редакції.

Позичальник зобов`язується виплатити банку суму кредиту відповідно до наступного графіку платежів:

1) з 25.02.2021 по 15.08.2021 діючий ліміт кредитної лінії 2 169 343,98 грн.;

2) з 16.08.2021 по 15.09.2021 діючий ліміт кредитної лінії 2 033 759,98 грн.;

3) з 16.09.2021 по 15.10.2021 діючий ліміт кредитної лінії 1 898 175,98 грн.;

4) з 16.10.2021 по 15.11.2021 діючий ліміт кредитної лінії 1 762 591,98 грн.;

5) з 16.11.2021 по 15.08.2022 діючий ліміт кредитної лінії 1 627 007,98 грн.;

6) з 16.08.2022 по 15.09.2022 діючий ліміт кредитної лінії 1 491 423,98 грн.;

7) з 16.09.2022 по 15.10.2022 діючий ліміт кредитної лінії 1 355 839,98 грн.;

8) з 16.10.2022 по 15.11.2022 діючий ліміт кредитної лінії 1 220 255,98 грн.;

9) з 16.11.2022 по 15.08.2023 діючий ліміт кредитної лінії 1 084 671,98 грн.;

10) з 16.08.2023 по 15.09.2023 діючий ліміт кредитної лінії 949 087,98 грн.;

11) з 16.09.2023 по 15.10.2023 діючий ліміт кредитної лінії 813 503,98 грн.;

12) з 16.10.2023 по 15.11.2023 діючий ліміт кредитної лінії 677 919,98 грн.;

13) з 16.11.2023 по 15.08.2024 діючий ліміт кредитної лінії 542 335,98 грн.;

14) з 16.08.2024 по 15.09.2024 діючий ліміт кредитної лінії 406 751,98 грн.;

15) з 16.09.2024 по 15.10.2024 діючий ліміт кредитної лінії 271 167,98 грн.;

16) з 16.10.2024 по 15.11.2024 діючий ліміт кредитної лінії 135 583,98 грн.

Договір та Додаткові угоди до нього підписані ПАТ АБ «Укргазбанк» та ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" без будь-яких заперечень.

25.05.2020 між ПАТ АБ "Укргазбанк" (кредитор) та ОСОБА_1 (поручитель) укладено договір поруки №637/2020/СРД-МСБ-П2.

25.05.2020 між ПАТ АБ "Укргазбанк" (кредитор) та ТОВ "Агрос-Альянс" (поручитель) укладено договір поруки №637/2020/СРД-МСБ-П3.

25.05.2020 між ПАТ АБ "Укргазбанк" (кредитор) та ОСОБА_5 (поручитель) укладено договір поруки №637/2020/СРД-МСБ-П4.

25.05.2020 між ПАТ АБ "Укргазбанк" (кредитор) та ОСОБА_3 (поручитель) укладено договір поруки №637/2020/СРД-МСБ-П5.

Як правильно встановлено Господарським судом Донецької області, умови вищевказаних договорів поруки є ідентичними за своїм змістом та суттю.

За умовами пункту 1.1 договорів поруки поручитель зобов`язується перед кредитором відповідати за виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором №637/2020/СРД-МСБ від 25.05.2020 (далі - кредитний договір), а також договорів про внесення змін та додаткових договорів до нього, укладеним кредитором з позичальником, згідно якого позичальник зобов`язаний у порядку та на умовах, викладених у кредитному договорі не пізніше 15 листопада 2024 року:

повернути кредит у розмірі 5 712 291,20 грн. (з урахуванням додаткових угод від 11.08.2020);

сплатити проценти за користування кредитними коштами у межах строку кредитування, виходячи з 17,9% річних, сплатити проценти за користування кредитними коштами, що не повернуті у терміни, передбачені кредитним договором (прострочена заборгованість), виходячи з базової процентної ставки збільшеної на 5,0 процентних пункти, при настанні умов, передбачених пунктом 1.4.3 кредитного договору, сплатити проценти за користування кредитними коштами у межах строку кредитування у розмірі підвищеної процентної ставки, згідно з умовами пункту 1.4.3 кредитного договору;

комісії, а також штрафи, пені та інші платежі у розмірі і випадках, передбачених кредитним та цим договорами;

відшкодувати кредитору всі збитки, понесені ним внаслідок невиконання позичальником умов кредитного договору у розмірі і випадках, передбачених кредитним договором.

У разі зміни умов кредитного договору, зокрема, але не виключно: у разі підвищення розміру процентів за користування кредитними коштами; відстрочення виконання зобов`язання, що призвело до збільшення періоду, за який нараховуються проценти, за користування кредитними коштами; встановлення (збільшення розміру) неустойки; встановлення нових умов щодо порядку зміни процентної ставки за користування кредитними коштами в сторону збільшення; розширення змісту основного зобов`язання щодо дострокового повернення кредиту та плати за користування ним. Поручитель зобов`язується перед кредитором відповідати за виконання позичальником зобов`язань по кредитному договору в обсязі, що встановлюється після внесених таких змін.

Поручитель надає свою згоду на зміни умов кредитного договору, які призведуть або можуть призвести до збільшення обсягу його відповідальності, а також підтверджує, що такі зміни не потребують отримання кредитором будь-якого додаткового погодження у майбутньому, у тому числі укладення сторонами за цим договором додаткової (-их) угоди/договору (-ів) тощо.

Відповідно до пункту 1.2 договорів поруки поручитель несе солідарну відповідальність з позичальником перед кредитором за виконання зобов`язань по кредитному договору.

Поручитель відповідає за повернення заборгованості за кредитним договором у тому ж обсязі, що і позичальник (пункт 1.3 договорів поруки).

Пунктом 2.1 договорів поруки погоджено, що у випадку невиконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, кредитор звертається з письмовою вимогою про виконання зобов`язання за кредитним договором до позичальника та поручителя. У разі одержання вимоги кредитора поручитель зобов`язаний повідомити про це позичальника, а в разі пред`явлення до нього позову - подати клопотання про залучення позичальника до участі у справі.

Поручитель зобов`язаний не пізніше 2-х банківських днів з дати отримання письмової вимоги кредитора, перерахувати суму заборгованості позичальника за кредитним договором на рахунок(ки), номер(а) якого(их) зазначається в письмовій вимозі кредитора (пункт 2.2 договорів поруки).

Відповідно до пункту 2.3 договорів поруки, у разі невиконання поручителем пункту 2.2 цього договору, кредитор має право відшкодувати заборгованість за кредитним договором, шляхом звернення стягнення на майно, належне поручителю, у відповідності з вимогами чинного законодавства.

Договір набирає чинності з моменту підписання сторонами та скріплення відбитками печаток (за наявності) і діє до 15 листопада 2034 року (включно) (пункт 5.1 договорів поруки).

11.08.2020 між ПАТ АБ "Укргазбанк" та поручителями (відповідачі-2, 3, 4, 5) укладено Додаткові угоди №1 до договорів поруки, у яких поручителі підтвердили поінформованість про укладання між основним кредитором та позичальником Додаткової угоди №3 від 11.08.2020 до кредитного договору, якою встановлено новий графік зменшення ліміту кредитної лінії.

Договори поруки та Додаткові угоди №1 від 11.08.2020 до них підписані банком та поручителями без будь-яких заперечень (а.с.40- 57. Т.1).

Як убачається з наявних у матеріалах справи банківських виписок за період з 25.05.2020 по 19.10.2023 та не заперечується сторонами, Банк на виконання умов кредитного договору 11.08.2020 видав ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" кредитні кошти у розмірі 5 712 291,20 грн.

За погодженим Додатковою угодою №4 від 25.02.2021 графіком ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" лише частково виконало зобов`язання з повернення кредитних коштів та сплати процентів за користування кредитом.

Згідно з наданим розрахунком заборгованості та банківськими виписками за період з 25.05.2020 по 19.10.2023, ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" здійснило повну оплату чотирьох платежів, передбачених графіком зменшення ліміту невідновлювальної кредитної лінії (Додаткова угода №4 від 25.02.2021), а саме:

1) платіж за період з 25.02.2021 по 15.08.2021 у розмірі 135 584,00 грн. був сплачений 17.08.2021, тобто з простроченням оплати на один день;

2) платіж за період з 16.08.2021 по 15.09.2021 у розмірі 135 584,00 грн. був сплачений 14.09.2021;

3) платіж за період з 16.09.2021 по 15.10.2021 у розмірі 135 584,00 грн. був сплачений 13.10.2021;

4) платіж за період з 16.10.2021 по 15.11.2021 у розмірі 135 584,00 грн. був сплачений 12.11.2021.

Товариством повністю сплачені нараховані з серпня 2020 по липень 2022 включно проценти за користування кредитом, також здійснювалась оплата процентів 19.12.2022 у розмірі 49 348,06 грн. та 30.03.2023 у розмірі 2 344,40 грн. що підтверджується наданим позивачем розрахунком заборгованості та банківськими виписками з особового рахунку ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" за період з 25.05.2020 по 19.10.2023, у період з 14.09.2020 по 25.08.2022.

З огляду на означене, заявлена до стягнення заборгованість за тілом кредиту виникла у зв`язку із несплатою кредитних платежів починаючи з передбачено графіком п`ятого платежу (період з 16.11.2021 по 15.08.2022) у розмірі 1 627 007,98 грн., заборгованість по процентам виникла за період їх нарахування серпень 2022 - жовтень 2023 у розмірі 360 612,82 грн.

Враховуючи порушення ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" зобов`язань за кредитним договором №637/2020/СРД-МСБ від 25.05.2020 у частині повернення у встановлені графіком строки кредитних коштів та сплати процентів за договором, ПАТ АБ «Укргазбанк» до настання кінцевого періоду повернення кредитних коштів скористалося своїм правом на звернення до суду з цим позовом про солідарне стягнення з відповідачів заборгованості в загальному розмірі 1 987 683,95 грн., до якої входить: 677 919,98 грн. - заборгованість по кредиту строкова; 949 088,00 грн. - заборгованість по кредиту прострочена; 23 432,29 грн. - заборгованість по процентах поточна; 337 180,53 грн. - заборгованість по процентах прострочена; 63,15 грн. - пеня за несвоєчасне погашення кредиту в межах строку позовної давності.

3. Короткий зміст судових рішень у справі

3.1. Рішенням Господарського суду Донецької області від 13.12.2024 у справі №905/755/24 стягнуто солідарно з ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС", ОСОБА_1 , ТОВ "АГРОС-АЛЬЯНС", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ПАТ АБ "Укргазбанк" пеню в розмірі 59,43 грн. та витрати на оплату судового збору в сумі 0,89 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Судові рішення аргументовані тим, що відповідачі не заперечують факт наявності заборгованості перед банком за тілом кредиту та обов`язок зі сплати процентів за користування кредитом, однак посилаються на форс-мажорні обставини та вважають позов передчасним, оскільки відповідно до пункту 9.9 кредитного договору строк виконання зобов`язань продовжується на період дії форс-мажорних обставин.

Сторони пунктом 9.7 договору погодилися, що у випадку виникнення форс-мажорних обставин (дії непереборної сили), що не залежить від волі сторін, такі як: війни, військові дії, блокади, ембарго, інші міжнародні санкції, валютні обмеження, інші дії держави, несанкціоновані дії третіх осіб щодо втручання в комп`ютерні мережі банку (хакерська атака), пожежі, повені, інші стихійні лиха або сезонні природні явища тощо, що створюють неможливість виконання стороною(ами) своїх зобов`язань, сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання будь-якого з положень цього договору на період дії зазначених обставин (пункт 9.7 договору).

Згідно з пунктом 9.8 договору доказом дії форс-мажорних обставин є документ, виданий відповідними компетентними органами, організаціями, у тому числі Торгово-промисловою палатою України.

Відповідно до пункту 9.9 договору виникнення форс-мажорних обставин продовжує строк виконання зобов`язань сторін за цим договором на період тривалості дії таких обставин без відшкодування збитків обох сторін.

Отже, сторони у договорі дійшли згоди, що виникнення форс-мажорних обставин продовжує строк виконання взаємних зобов`язань сторін за договором на період тривалості дії таких обставин без відшкодування збитків обох сторін.

До матеріалів справи додано Сертифікат Торгово-промислової палати України №3100-24-1681 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 06.09.2024.

Так, означеним сертифікатом ТПП України засвідчено ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану; тимчасова окупація Російською Федерацією території с. Степне Вугледарської міської територіальної громади Волноваського району Донецької області з 19.03.2022 року - за кредитним договором №637/2020/СРД-МСБ від 25.05.2020, укладеним з ПАТ АБ "Укргазбанк". Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): дата настання 19.03.2022; дата закінчення: тривають на 06.09.2024 року.

Тобто, матеріали справи містять сертифікат, яким засвідчено настання форс-мажорних обставин саме для відповідача-1 (ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС") та саме за спірним кредитним договором. При цьому у сертифікаті зазначено про триваючий характер дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 19.03.2022 та на дату його видачі.

Звернення до ТПП за отриманням сертифікату можливе лише після порушення виконання зобов`язання, через що сертифікат ТПП може бути отриманий значно пізніше за дату, коли сторона з`ясувала неможливість виконання договору через вплив форс-мажорних обставин.

Кредитним договором не передбачено певні строки та юридичні наслідки неповідомлення стороною іншої сторони цього договору про факт настання таких обставин.

Форс-мажорні обставини були наявні на дату звернення позивача з розглядуваним позовом до суду, продовжували існувати на дату ухвалення рішення суду першої інстанції та продовжують існувати станом на дату ухвалення постанови судом апеляційної інстанції. Доказів припинення форс-мажорних обставин матеріали справи не містять.

Суд апеляційної інстанції критично оцінив доводи апелянта про невідповідність зобов`язань, щодо яких наданий сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), та тих зобов`язань, невиконання яких покладено в основу позовних вимог.

Дійшовши висновку про наявність форс-мажорних обставин та позбавлення у зв`язку із цим відповідача-1 можливості виконати свої зобов`язання за кредитним договором, Господарський суд Донецької області не обмежився посиланням лише на сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 06.09.2024 №3100-24-1681, а дослідив наявні докази у сукупності та встановив на їх підставі фактичні обставини, що мають значення для розгляду справи.

Як зазначав відповідач-1, наявність форс-мажорних обставин у цій справі обумовлена повномасштабною військовою агресією Російської Федерації проти України, що стало підставою для введення в Україні воєнного стану.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває на теперішній час. Місцезнаходженням ТОВ "Агро-Альянс" (позичальника, відповідача-1) є: 85665, Донецька обл., Маріїнський район, с. Степне, вул. Центральна, 1.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022, з 19.03.2022 вся територія Волноваського району (Мар`їнського), до якого входить с. Степне, включена до переліку тимчасово окупованих територій. Аналогічна інформація зазначена у «Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією», затвердженого Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 28.02.2025 № 376. Під час окупації все рухоме та нерухоме майно, що належало підприємству, було захоплене.

Згідно з інформацією, наявною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних-осіб підприємців та громадських формувань основним видом діяльності ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" є 01.11 вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур. За таких обставин враховано особливості ведення господарської діяльності відповідача-1, що полягає у здійсненні діяльності на земельній ділянці, яка станом на зараз є тимчасово окупованою.

Посилаючись на те, що вирощування зернових культур може здійснюватися на земельній ділянці, що знаходиться поза межами місця реєстрації товариства, зокрема на орендованих земельних ділянках, апелянт не надав доказів здійснення такої господарської діяльності відповідачем-1 в іншій місцевості. Натомість, у відзиві на позовну заяву відповідач-1 зазначив, що підприємство мало засоби виробництва для обробки земельних ділянок, що знаходились у нього в оренді в кількості 248 ділянок на території Волноваського (Мар`їнського) району Донецької області.

При цьому до матеріалів справи додано наказ ТОВ "Агро-Альянс" №5 від 30.06.2022 "Про призупинення діяльності та врегулювання трудових відносин". Відповідно до наказу у зв`язку із призупиненням діяльності, неможливістю забезпечити працівників роботою внаслідок активних бойових дій, фактичною втратою контролю за діяльністю з боку адміністрації товариства та його власників, призупинено дію трудових договорів працівникам з 01.07.2022 до відновлення можливості виконувати роботу, але не пізніше дня припинення або скасування воєнного стану. Означений наказ додатково свідчить про нездійснення відповідачем-1 своєї діяльності.

Відтак, на думку апеляційного господарського суду, підприємство відповідача-1 жодним чином не може продовжувати здійснювати господарську діяльність на окупованій території та, відповідно, отримувати прибуток.

До матеріалів справи додано виписки з банківського рахунку ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" в АТ КБ "Приватбанк" за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 та з 01.01.2024 по 17.09.2024, відповідно до яких залишки на рахунках дорівнюють 0 грн.

Матеріали справи також містять виписку з банківського рахунку ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" в АБ "Укргазбанк" за період з 01.06.2023 по 28.06.2023, згідно з якою вхідний залишок станом на 01.06.2023 дорівнює 0 грн. та вихідний залишок станом на 28.06.2023 дорівнює 0 грн. Тобто, на рахунках відповідача-1 відсутні будь-які кошти.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу ПАТ АБ "Укргазбанк" зазначав, що ТОВ «АГРО-АЛЬЯНС» не доведено факту відсутності банківських рахунків та грошових коштів на них в інших банківських установах. Однак, у відзиві на позовну заяву ТОВ «АГРО-АЛЬЯНС» зазначило, що «Згідно виписок з усіх банківських рахунків ТОВ «АГРО-АЛЬЯНС» не веде жодної господарської діяльності, залишки на рахунках дорівнюють 0 грн. Надходжень від будь-якої діяльності не передбачається.». Доказів протилежного апелянтом не надано.

Матеріали справи не містять доказів наявності у ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" іншого майна та активів на підконтрольній території України, за рахунок якого відповідач-1 має можливість виконати зобов`язання за кредитним договором та на які не вплинули вищенаведені форс-мажорні обставини.

Апеляційний суд звернув увагу на наявну в матеріалах справи заяву №4 від 02.09.2022, якою відповідач-1 повідомив позивача про те, що у зв`язку з військовою агресією війська Російської Федерації захопили активи підприємства, у тому числі сільськогосподарську техніку, яка знаходилась в заставі в АБ "Укргазбанк" згідно договору застави №637/2020/СРД-МСБ-З від 11.08.2020. Загальна вартість майна без ПДВ складає 5 047 000,00 грн.

Листом №16 від 28.08.2023 ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" звернулося до банку із прохання розглянути можливість реструктуризації кредитної заборгованості з огляду на настання форс-мажорних обставин та розглянути питання призупинення нарахування відсотків та можливість списання вже нарахованих та несплачених відсотків за кредитним договором. Докази отримання означеного листа банком долучені до матеріалів справи.

До матеріалів справи також додано заяву ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС" до правоохоронних органів про кримінальне правопорушення від 02.09.2022 у порядку ч.1 ст.438 КК України, у якій зазначено, що війська Російської Федерації знищили будівлі та спорудження, сільськогосподарські машини та обладнання, сільськогосподарську техніку, транспорті засоби, посівний матеріал, запаси підприємства (добрива, гербіциди, дизельне паливо, запасні частини, будівельні матеріали тощо), посівні поля, що належать підприємству на праві власності, договорів купівлі-продажу, договорів оренди.

На переконання суду апеляційної інстанції, сукупність вищенаведених обставин вказує на істотний негативний вплив, яких зазнала господарська діяльність відповідача-1 через настання форс-мажорних обставин. При цьому, усупереч твердженням апелянта, вбачається причинно-наслідковий зв`язок між настанням форс-мажорних обставин, які призвели до скрутного фінансового становища відповідача-1, та неможливістю останнього виконувати грошові зобов`язання за кредитним договором.

Сторони, які вільні у визначенні умов при укладенні договору, домовились про те, що у разі настання обставин непереборної сили їх зобов`язання за договором автоматично відкладаються до закінчення дії таких обставин, а тому відповідач-1 як сторона договору має право розраховувати на застосування пункту 9.9 договору в частині відкладення строку виконання зобов`язань щодо здійснення відповідних оплат.

Станом на 23.02.2022 у ТОВ «Агро-Альянс» була відсутня заборгованість перед ПАТ АБ «Укргазбанк» як за тілом кредиту, так і за процентами.

З огляду на те, що заборгованість за тілом кредиту та процентам виникла вже після настання для ТОВ «Агро-Альянс» форс-мажорних обставин, а також доведеність наявності форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та причинно-наслідкового зв`язку між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати свої зобов`язання позичальником, враховуючи положення пункту 9.9 кредитного договору, Господарський суд Донецької області обґрунтовано виснував, що строк виконання зобов`язань ТОВ «Агро-Альянс» перед ПАТ АБ «Укргазбанк» за кредитним договором у частині сплати кредитних коштів та процентів продовжився на період дії обставин непереборної сили.

Крім того, дослідивши наданий позивачем розрахунок пені, Господарський суд Донецької області встановив, що позивачем під час підрахунку неправильно обрана подвійна облікова ставка НБУ. За власними розрахунками місцевого господарського суду, позовні вимоги в частині стягнення пені є правомірними у розмірі 59,43 грн, вимоги у розмірі 3,72 грн не підлягають задоволенню.

4. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

4.1. ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить рішення судів попередніх інстанцій в частині закриття провадження щодо відповідача ОСОБА_6 залишити без змін, а в частині відмови у стягненні 1 987 623,63 грн скасувати, ухвалити в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Підставами касаційного оскарження є пункти 1, 3, 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

4.2. Скаржник стверджує, що судами не враховано висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 13.03.2024 у справі № 686/16312/22, від 07.06.2023 у справі № 906/540/22, від 17.12.2020 та від 30.11.2021 у справі № 913/785/17, від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, від 15.06.2018 у справі № 915/531/17, від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21, від 15.06.2023 у справі № 910/8580/22, від 29.06.2023 у справі № 922/999/22, від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17.

Наведені в рішеннях судів доводи, про начебто неможливість виконання саме фінансових зобов`язань за кредитним договором ґрунтуються на доказах, що беззаперечно не свідчать про настання форс-мажорних обставин у позичальника щодо саме фінансових зобов`язань за кредитним договором, та фактично є припущеннями.

Судами попередніх інстанції проігноровано та не взято до уваги, що підставою звернення позивача із позовом до позичальника в даній справі є невиконання позичальником виключно грошових зобов`язань за кредитним договором №637/2020/СРД-МСБ від 25.05.2020, а саме зобов`язань з повернення грошових коштів та відсотків за користування кредитом, а також пені за таке невиконання.

Очевидним, на думку скаржника, є невідповідність зобов`язань, щодо яких наданий відповідачами сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та тих зобов`язань, невиконання яких покладено в основу позовних вимог, що з врахуванням вимог пункту 5.7. Правил та частини 6.1. Регламенту свідчить про той факт, що сертифікат № 3100-24-1681 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданий ТПП України 06.09.2024 не є доказом форс- мажорних обставин за грошовими зобов`язаннями позичальника.

Інших документів, які б відповідали вимогам пунктів 9.7, 9.8. кредитного договору на підтвердження дії форс-мажорних обставин позичальником не надано.

В матеріалах справи відсутні докази, які б вказували на наявність причинно-наслідкового зв`язку між форс-мажорними обставинами та простроченням позичальником кредитної заборгованості за кредитним договором, підстави звільнення відповідачів від виконання договірних зобов`язань перед позивачем.

Щодо підстави оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, заявник посилається на те, що відсутній висновок Верховного Суду з питань визначення підстав для визнання судами факту настання форс- мажорних обставин для окремої частини зобов`язання за кредитним договором, а не для зобов`язань за договором в цілому.

ТОВ «АГРО-АЛЬЯНС» не доведено, а судами не врахована недоведеність позичальником відсутності можливості здійснення господарської діяльності з використанням інших земельних ділянок.

Крім того, на думку скаржника, судом безпідставно ототожнено місце реєстрації ТОВ «АГРО-АЛЬЯНС» з місцем основного виду діяльності, оскільки вирощування зернових культур може здійснюватися на земельній ділянці, що знаходиться поза межами місця реєстрації товариства, на орендованих земельних ділянках.

4.3. У відзиві на касаційну скаргу ТОВ "АГРОАЛЬЯНС" вказує на безпідставність доводів скаржника та просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів без змін.

У відповіді на відзив скаржник підтримує доводи скарги та просить її задовольнити.

5. Позиція Верховного Суду

5.1. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

5.2. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

5.3. Щодо підстави оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України

Згідно з частиною другою статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. В силу положень статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтями 610, 612 ЦК України унормовано, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (стаття 611 ЦК України).

Статтею 617 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Частиною другою статті 218 ГК України передбачено, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Згідно з частиною четвертою статті 219 ГК України сторони зобов`язання можуть передбачити певні обставини, які через надзвичайний характер цих обставин є підставою для звільнення їх від господарської відповідальності у випадку порушення зобов`язання через дані обставини, а також порядок засвідчення факту виникнення таких обставин.

Відповідно до частин першої, другої статті 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Частина друга статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" містить невичерпний перелік обставин, що можуть бути визнані форс-мажором (обставинами непереборної сили), до яких належить у тому числі військові дії.

Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21 (якою обґрунтована касаційна скарга) зазначив, що ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності. Форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом. Наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово- промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України" шляхом видачі сертифіката.

У постанові Верховного Суду від 15.06.2023 у справі №910/8580/22 зазначено, що форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, девальвація гривні, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання. Наявність сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.

У постанові Верховного Суду від 29.06.2023 у справі № 922/999/22, якою обґрунтована підстава оскарження, зауважено, що сторона, яка посилається на форс-мажор, має довести причинно- наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Той факт, що Торгово-промислова палата України засвідчила форс-мажорні обставини - військову агресію, сам по собі не є підставою для звільнення або зменшення відповідальності за невиконання/неналежне виконання договірних зобов`язань.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі №908/2287/17 також викладено висновок стосовно того, що сертифікат видається торгово-промисловою палатою за зверненням однієї зі сторін спірних правовідносин (сторін договору), яка (сторона) оплачує (за винятком суб`єктів малого підприємництва) послуги торгово-промислової палати. Водночас інша сторона спірних правовідносин (договору) позбавлена можливості надати свої доводи і вплинути на висновки торгово-промислової палати. Таке засвідчення форс- мажорних обставин (обставин непереборної сили) може вважатися достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин для сторін договору, якщо вони про це домовилися, але не пов`язує суд у випадку виникнення спору між сторонами щодо правової кваліфікації певних обставин як форс-мажорних. Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 926/2343/16, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі № 905/55/21). Адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.03.2024 у справі №686/16312/22 (на яку посилається скаржник) зазначено, що на рівні норм ЦК України законодавець не внормував застосування конструкції форс-мажору в цивільних відносинах. Традиційно в цивільних відносинах форс-мажор є договірною підставою звільнення від цивільно-правової відповідальності. Проте це не перешкоджає учасникам цивільного обороту врегулювати свої відносини з врахуванням принципу свободи договору. Очевидно, що за допомогою такого універсального регулятора приватних відносин як договір його сторони можуть регулювати, зокрема: застосування конструкції форс-мажору в своїх відносинах (на які випадки поширюється форс-мажор, які правові наслідки існування форс-мажору (наприклад, право на зміну чи розірвання договору); чим підтверджується форс-мажор; чи впливає існування форс-мажору на виконання цивільно-правового зобов`язання, яке виникло на підставі такого договору; як позначається існування форс-мажору на строках виконання цивільно-правового зобов`язання, яке виникло на підставі договору.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.06.2023 у справі №906/540/22 зазначено, що боржник, який допустив невиконання чи неналежне виконання зобов`язання має право доводити, що це відбулося внаслідок дії непереборної сили. Отже, форс-мажор може впливати на виконання одного договору / зобов`язання і не впливати щодо виконання іншого, залежно від сутності зобов`язання, стану боржника. Висновки про те, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс- мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання містяться у постановах Верховного Суду від 15.06.2018 у справі № 915/531/17, від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, від 17.12.2020 у справі № 913/785/17,від 30.11.2021 у справі №913/785/17.

5.4. Саме зазначені висновки скаржником визначено як такі, які не враховані судами попередніх інстанцій. На думку позивача, суди попередніх інстанцій безпідставно дійшли висновку щодо наявності форс-мажорних обставин у межах спірних правовідносин.

Однак, колегія суддів вважає помилковими доводи скаржника. Так, суди першої і апеляційної інстанцій встановили, що сторони у договорі дійшли згоди, що виникнення форс-мажорних обставин продовжує строк виконання взаємних зобов`язань сторін за договором на період тривалості дії таких обставин без відшкодування збитків обох сторін.

За змістом спірного договору (пункт 9.7) сторонами погоджено, що вони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання будь-якого з положень цього договору на період дії форс-мажорних обставин (зокрема, визначивши «війну» як одну з обставин).

Надаючи оцінку наданому до матеріалів справи сертифікату Торгово-промислової палати України від 06.09.2024 № 3100-24-1681 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), суди встановили, що ним засвідчено настання форс-мажорних обставин саме для відповідача-1 (ТОВ "АГРО-АЛЬЯНС") та саме за спірним кредитним договором. При цьому у сертифікаті зазначено про триваючий характер дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 19.03.2022 та на дату його видачі.

Так, суди надали оцінку як доказу наявності обставин, наслідком яких є продовження взаємних зобов`язань, вказаному сертифікату і встановили взаємозв`язок із обставинами, які і складають основу доводів щодо настання форс-мажору та безпосередній вплив на договірні відносини за кредитним договором.

Дійшовши висновку про наявність обставин, які, згідно з договором, безпосередньо впливають на строк виконання зобов`язання та позбавлення у зв`язку із цим відповідача-1 можливості виконати свої зобов`язання за кредитним договором, Господарський суд Донецької області не обмежився посиланням лише на сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 06.09.2024 №3100-24-1681, а дослідив наявні докази у сукупності та встановив на їх підставі фактичні обставини, що мають значення для розгляду справи.

Крім того, як слідує із оскаржених рішень, суди надали оцінку низці доказів, які долучені до матеріалів справи, у тому числі впливу форс-мажорних обставин на діяльність відповідача-1, зокрема і зупинення діяльності підприємства, а також захоплення його майна.

Як зауважив апеляційний господарський суд, з урахуванням усієї сукупності доказів, вбачається причинно-наслідковий зв`язок між настанням форс-мажорних обставин, які призвели до скрутного фінансового становища відповідача-1, та неможливості останнього виконувати грошові зобов`язання за кредитним договором.

Колегія суддів зауважує, що суди попередніх інстанцій врахувавши погоджені сторонами на власний розсуд умови Договору (пункт 9.9), дійшли правильного висновку, що оскільки сторони домовились про те, що у разі настання обставин непереборної сили їх зобов`язання за договором автоматично відкладаються до закінчення дії таких обставин, відповідач-1 як сторона договору має право розраховувати на застосування пункту 9.9 договору в частині відкладення строку виконання зобов`язань щодо здійснення відповідних оплат.

Верховний Суд вважає, що у межах справи № 905/755/24 суди встановили як форс-мажорні обставини, так і наявність причинно-наслідкового зв`язку між такими обставинами та їх впливом на спірне зобов`язання. Саме з огляду на продовження строків виконання взаємних зобов`язань сторін за договором, суди попередніх інстанцій обґрунтовано відмовили у задоволенні позову у відповідній частині.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що у межах підстави оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, скаржником не доведено неправильного застосування наведених вище висновків Верховного Суду, а оскаржені рішення змістовно відповідають таким висновкам.

5.5. Щодо підстави оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України

Пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

Зміст наведеної норми права свідчить про те, що вона спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики шляхом висловлення Верховним Судом висновків щодо питань застосування тих чи інших норм права, які регулюють певну категорію відносин та підлягають застосуванню господарськими судами під час вирішення спору.

При касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, крім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, касаційна скарга має містити, зокрема, зазначення норми права, щодо якої відсутній висновок про її застосування, із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній, та обґрунтування необхідності формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17 та постановах Верховного Суду від 04.02.2025 у справі № 909/996/22, від 10.12.2024 у справі № 904/5475/23, від 08.08.2024 у справі № 906/446/23, від 08.08.2024 у справі № 906/497/23.

Водночас у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України, крім встановлення відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, обов`язковому дослідженню підлягає також питання щодо необхідності застосування таких правових норм для вирішення спору з огляду на встановлені фактичні обставини справи.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 04.02.2025 у справі № 909/996/22, від 08.08.2024 у справі № 906/446/23, від 08.08.2024 у справі № 906/497/23, від 19.03.2024 у справі № 910/6141/22, від 12.09.2023 у справі № 916/1828/22, від 30.05.2023 у справі № 918/707/22.

Колегія суддів звертає увагу, що правові висновки суду, у тому числі касаційної інстанції, формулюються з огляду на конкретні обставини справи. Тобто на відміну від повноважень законодавчої гілки влади до повноважень суду не належить формулювання абстрактних правил поведінки для всіх життєвих ситуацій, які підпадають під дію певних норм права (постанова Великої Палати Верховного суду від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц).

Формування Верховним Судом висновку має стосуватися спірних конкретних правовідносин, ураховуючи положення чинного законодавства та встановлені судами під час розгляду справи обставини. При цьому формування правового висновку не може здійснюватися поза визначеними статтею 300 ГПК України межами розгляду справи судом касаційної інстанції.

Щодо підстави оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник вказав на те, що відсутній висновок Верховного Суду з питань визначення підстав для визнання судами факту настання форс- мажорних обставин для окремої частини зобов`язання за кредитним договором, а не для зобов`язань за договором в цілому.

Водночас, колегія суддів зауважує, що із суті касаційної скарги не вбачається змістовного обґрунтування формування такого висновку і, як наслідок, спростування мотивів судів попередніх інстанцій. Як зазначалося вище, суди встановили наявність форс-мажорних обставин та причинно-наслідкового зв`язку, що впливає на строк виконання зобов`язань щодо здійснення відповідних зобов`язань. Однак, у межах наведеної підстави оскарження скаржником не спростованого вказаного висновку і не аргументовано необхідність викладення висновку щодо впливу на будь-яку частину договору, тим більше, враховуючи зміст пункт 9.9 договору який і є ключовим під час розгляду спірних правовідносин. Мотивів щодо необхідності викладення висновку щодо конкретної норми права, яку суди неправильно застосували, касаційна скарга також не містить.

Таким чином, наведені у касаційній скарзі доводи фактично зводяться до незгоди з висновками судів стосовно оцінки доказів і встановлених на їх підставі обставин, та спрямовані на доведення необхідності переоцінки доказів і встановленні інших обставин, у тому контексті, який, на думку скаржника, свідчить про наявність підстав для скасування судових рішень та ухвалення рішення про задоволення позову.

Водночас, Суд звертає увагу на те, що касаційна інстанція не вправі здійснювати переоцінку обставин, з яких виходили суди при вирішенні справи, а її повноваження обмежуються виключно перевіркою дотримання судами норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи та виключно в межах доводів касаційної скарги (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.12.2019 у справі № 925/698/16).

Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційний суд не встановив, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанції, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16.01.2019 у справі № 373/2054/16-ц, Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.09.2020 у справі № 908/1795/19).

Суд зауважує, що, переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», а не «факту», отже, відповідно до статті 300 ГПК України перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених судами попередніх інстанцій фактичних обставин справи.

5.6. Зважаючи на викладене, оскільки доводи скаржника щодо неправильного застосування судами норм матеріального права і порушення норм процесуального права не знайшли підтвердження, колегія суддів не убачає підстав для скасування рішення Господарського суду Донецької області від 13.12.2024 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 02.04.2025 у справі № 905/755/24 в оскарженій частині.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги та норми права, якими керувався суд

6.1. За змістом пункту 1 частини 1 статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

6.2. Відповідно до частини 1 статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

6.3. Ураховуючи викладене, зважаючи на зазначені положення законодавства, оскаржені у справі рішення необхідно залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

7. Розподіл судових витрат

7.1. Оскільки суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає без змін оскаржувані рішення, то відповідно до статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору необхідно покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Донецької області від 13.12.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 02.04.2025 у справі № 905/755/24 в оскарженій частині залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ