УХВАЛА

м. Київ

03.07.2025Справа № 910/16588/21

Суддя Н.Плотницька, розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід суду у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "OptiLat"
доАкціонерного товариства "ПроКредит банк" Фізичної особи-підприємця Свириденка Олександра Йосиповича
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_1
простягнення 88 501 євро 72 євроцентів
Представники сторін: не викликались

ВСТАНОВИВ:

11.10.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "OptiLat" з вимогами до Акціонерного товариства "ПроКредит банк" та Фізичної особи-підприємця Свириденка Олександра Йосиповича про стягнення 88 501 євро 72 євроцентів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2021 відкрито провадження у справі № 910/16588/21, прийнято позовну заяву до розгляду, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2025 суд, в порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, повідомив учасників судового процесу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 17.04.2025.

В судовому засіданні 12.06.2025, суд протокольною ухвалою постановив оголосити перерву в судовому засіданні на стадії судових дебатів на 03.07.2025.

03.07.2025 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід суду в обґрунтування якої заявник посилається на упереджений підхід суду у справі та особисту зацікавленість на користь відповідачів, які проявляється у наступному:

- судом не було розглянуто клопотання представника позивача від 10.03.2025 про визнання поважною причини неявки адвоката у судове засідання, та відкласти судове засідання на іншу дату;

- в судовому засіданні від 17.04.2025 судом відмовлено в задоволенні клопотань представника позивача про витребування від відповідачів доказів, які є важливими для вирішення спору;

- відмова у прийнятті, в судовому засіданні 17.04.2025, для дослідження та для оцінки при прийнятті законного судового рішення доказів, поданих позивачем та третьою особою важливих доказів, які мають безпосереднє відношення до даної судової справи;

- не відхилення та взяття до уваги судом поданих, 16.04.2025 відповідачем-2, доказів;

- не прийняття судом, в судовому засіданні 17.04.2025, для дослідження значної кількості наявних у матеріалах справи доказів, поданих позивачем та третьою особою.

Частиною 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

В свою чергу, порядок розгляду заяви про відвід визначений статтею 39 Господарського процесуального кодексу України.

Так, частиною 3 статті 39 цього Кодексу передбачено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Тобто приписи частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України ставлять порядок розгляду заявленого відводу в залежність саме від надходження заяви про відвід до суду, а не від направлення заявником її до суду, оскільки заява про відвід може бути подана до суду як безпосередньо через канцелярію суду, так і засобами поштового зв`язку або через систему "Електронний суд". Всі наведені способи подання до суду процесуальних документів мають різний строк находження такого документу до суду, тому для визначення порядку розгляду заявленого відводу визначальною є дата надходження такої заяви до суду.

Такі висновки суду підтверджуються і метою внесення законодавцем змін до частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України в частині поставлення порядку розгляду заяви про відвід від моменту її надходження до суду, яка вказана у пояснювальній записці до проекту Закону №460-IX від 15.01.2020, - недопущення можливості зловживання учасниками справи своїми процесуальними правами доцільно передбачити спрощений розгляд заяви про відвід судді, яка подана напередодні судового засідання, - тим же суддею, що здійснює розгляд справи (без зупинення провадження у справі і без передачі справи іншому складу суду для розгляду відповідної заяви).

Відповідно заява ОСОБА_1 про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/16588/21 надійшла до Господарського суду міста Києва 03.07.2025 та була зареєстрована в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" об 12 год. 59 хв., тобто менш ніж за три робочі дні до призначеного на 03.07.2025 засідання.

За таких обставин заява ОСОБА_1 про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/16588/21 підлягає розгляду судом, що розглядає справу, та не підлягає передачі на розгляд іншому судді.

Згідно із частиною 8 статті 39 Господарського процесуального кодексу України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Керуючись приписами частини 8 статті 39 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути заяву ОСОБА_1 та вирішити питання про відвід без повідомлення учасників справи, тобто у письмовому провадженні.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/16588/21, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких вона ґрунтується, дослідивши необхідні докази для її розгляду, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях статей 35-40 Господарського процесуального кодексу України та мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

У зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Частиною 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Задоволення та відмова в задоволенні заявлених учасниками справи клопотань є нічим іншим як процесуальним рішенням судді.

Суд відзначає, що прийняті судом процесуальні рішення не можуть бути критерієм оцінки особистих переконань судді чи його дій, оскільки у випадку незгоди з процесуальними діями (судовими рішеннями) суду для учасників справи передбачено спеціальний порядок їх оскарження - шляхом подання апеляційної скарги на судові рішення, прийняті за наслідками розгляду спору, в тому числі шляхом включення заперечень на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, до апеляційної скарги на рішення суду.

В свою чергу, суд звертає увагу ОСОБА_1 , що ні Господарський процесуальний кодекс України, ні будь-який інший нормативно-правовий акт не наділяє повноваженнями учасника справи проводити ревізію судових рішень та надавати оцінку процесуальним діям і рішенням суду.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено обставин, які б слугували підставою для відведення судді Плотницької Н.Б. від розгляду даної справи № 910/16588/21, в той час як мотиви заявника зводяться до незгоди з процесуальними діями судді Плотницької Н.Б., а тому заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 35, 39, 43, 131, 135, 234, 323 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/16588/21 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя Н.Плотницька