ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

26 червня 2025 року Справа № 903/335/23

за позовом: Державної екологічної інспекції у Волинській області

до відповідача: Державного підприємства "Волинський військовий лісгосп"

про стягнення 2 633 870,37 грн. шкоди

Суддя Шум М.С.

Секретар с/з Сосновська Ю. П.

Учасники справи:

від відповідача: Таргоній В. О.

встановив: до Господарського суду Волинської області надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції у Волинській області до Державного підприємства «Волинський військовий лісгосп» про стягнення 2 633 870,37 грн. шкоди, а саме: 2 219 256,87 грн. шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, 414 613,50 грн. шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності та 39 508,06 грн. судових витрат по справі .

Ухвалою суду від 04.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження.

27.04.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву з доказами надіслання позивачеві.

08.05.2023 до суду подано відповідь на відзив з доказами надіслання відповідачеві.

Ухвалою суду від 27.06.2023 судом задоволено заяву про вступ заступника керівника Волинської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону на стороні позивача у справі №903/335/23 за позовом Державної екологічної інспекції у Волинській області до Державного підприємства "Волинський військовий лісгосп" про стягнення 2 633 870,37 грн. шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

27.06.2023 ДП «Волинський військовий лісгосп» подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи експертного висновку наукового співробітника Інституту екології Карпат. Суд зазначає, що у висновку експерта не зазначено, що експерт попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

25.07.2023 від позивача надійшли заперечення на експертний висновок.

Відповідні процесуальні заяви сторін прийнято судом та долучено до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 01.08.2023 судом постановлено:

1. Клопотання Державного підприємства «Волинський військовий лісгосп» від 25.07.2023 №362 про призначення судової інженерно-екологічної експертизи задовольнити частково.

2. Призначити по справі № 903/335/23 судову інженерно-екологічної експертизу, проведення якої доручити Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (вулиця Червоного Хреста, 16, Луцьк, Волинська область, 43000).

3. Винести на вирішення судової експертизи питання:

1. Чи завдана екологічна шкода для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №010615, серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

1.1. Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, зумовленої зазначено рубкою відповідно до пункту 48 Опису виявлених порушень вимог законодавства за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що оформлений Актом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп»?

1.2. У разі не підтвердження правильності проведеного розрахунку, визначити який розмір шкоди завдано для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у .кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №010615, серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

2. Чи завдана екологічна шкода для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

2.1 Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, зумовленої зазначено рубкою відповідно до пункту 69 Опису виявлених порушень вимог законодавства за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що оформлений Актом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп»?

1.2. У разі не підтвердження правильності проведеного розрахунку, визначити який розмір шкоди завдано для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

4. Витрати по проведенню судової інженерно-екологічної експертизи покласти на Державне підприємство «Волинський військовий лісгосп» (вул. Героїв УПА, 5, м.Луцьк, ).

5. Попередити експерта про кримінальну відповідальність згідно ст.ст.384, 385 Кримінального Кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

6. В розпорядження Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз надати господарську справу №903/335/23.

7. Провадження у справі №903/335/23 зупинити до одержання результатів експертизи.

8. Експертний висновок направити на адресу Господарського суду Волинської області: м. Луцьк, пр. Волі, 54-а.

Ухвалою суду від 17.10.2023 постановлено:

1. Провадження у справі поновити.

2. Проведення інженерно-екологічної експертизи з відповідним переліком питань, призначеної ухвалою суду від 01.08.2023 по справі №903/335/23, доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (вулиця Смоленська, 6, м.Київ, 03057).

3. Попередити експерта про кримінальну відповідальність згідно ст.ст.384, 385 Кримінального Кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

4. В розпорядження Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надати господарську справу №903/335/23.

5. Провадження у справі №903/335/23 зупинити до одержання результатів експертизи.

6. Експертний висновок направити на адресу Господарського суду Волинської області: м. Луцьк, пр. Волі, 54-а.

19.05.2025 на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта №26504/23-63 від 12.05.2025 щодо проведеної інженерно-екологічної експертизи у справі №903/598/23.

Ухвалою суду від 20.05.2025 поновлено провадження по справі № 903/335/23, справу призначено до розгляду на 10.06.2025, запропоновано учасникам справи подати суду в строк до 10.06.2025 письмові пояснення із врахуванням висновку експерта №26504/23-63 від 12.05.2025за результатами проведеної інженерно-екологічної експертизи.

Сторони у справі відповідно до ч. 2 ст. 216 ГПК України повідомлені про перерву в судовому засіданні до 17.06.2025 у зв`язку із неознайомленням позивачем по справі із експертним висновком.

23.06.2025 до суду надійшли додаткові пояснення від Державної екологічної інспекції у Волинській області по суті спору із врахуванням висновку експерта.

Позивач у судовому засіданні 24.06.2025 просила позовні вимоги задоволити повністю.

Прокурор у судовому засіданні 24.06.2025 позовні вимоги підтримав, додатково звернув увагу суду на рішення господарського суду по справам, позовні вимоги в яких обґрунтовувалися Актом №228/04.2 від 03.04.2020 та постанову про адміністративне правопорушення від 03.04.2020 №000695 щодо лісничого Володимир-волинського лісництва Тарасюка А. М., що свідчить про преюдицію факту заподіяння шкоди навколишньому середовищу спірною рубкою лісу, а також зазначив про постанову

Представник відповідача позовні вимоги заперечував повністю, у позові просив відмовити.

Після судових дебатів, суд перейшов до стадії ухвалення рішення та оголосив перерву до 26.06.2025 12:00 год.

Фактичні обставини справи:

За наслідками проведення Державною екологічною інспекцією у Волинській області в період з 23.03.2020 по 03.04.2020 позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп», за яким закріплено Володимир-волинське, Луцьке, Бережницьке, Черемошнянське, Поворське, Бпхівське лісництва, Державною екологічною інспекцією складено Акт №228/04.2 від 03.04.2020 (а. с. 14-51).

Згідно з цим Актом Державною екологічною інспекцією у Волинській області зафіксовано порушення природоохоронного законодавства на території Володимир-Волинського лісництва та Луцького лісництва ДП «Волинській військовий лісгосп»:

1. На ділянці рубки головного користування 2019 року у кварталі 71.5 виділ 11.4, площею 1,0 га, Володимир-Волинського лісництва ДП «Волинський військовий лісгосп», відведення лісосіки та виписку лісорубного квитка здійснено із порушенням строку примикання лісосік: ділянка примикає до лісосік 2018 року квартал 71 виділ .11.1 площею 0.9 га і та квартал 71 виділ 11.2 площею 1,0 га (строк примикання для дубових лісів - 3 роки). Ділянка примикає до лісосік головного користування 2018 року по дубовій господарській секції твердолистяного господарства: кв. 71 вид 11.1 площею 0,9 га та кв. 71 вид 11.2 площею 1,0 га. Незаконно зрубано 216 дерев породи дуб, граб, черешня, осика. Розмір заподіяної шкоди становить 2219256,87 грн.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу порушенням природоохоронного законодавства внаслідок незаконної рубки дерев здійснений у відповідності до додатка 1 до Постанови КМУ № 665 та Порядку проведення індексації такс для обчислення, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами.

2. Недотримання строків примикання лісосік для дубових лісів при проведені рубок головного користування у Луцькому лісництві ДП «Волинський військовий лісгосп» - рубка головного користування 2019 року у кв.14 вид.9 площею 0,5 га. Відведення лісосіки, виписка лісорубного квитка та сама рубка, здійснена із порушенням строку примикання лісосік для дубових лісів (строк примикання лісосік/без врахування року рубки/ для дубових лісів становить 3 роки). Недотримано строк примикання із лісосікою по дубовій господарській секції рубки головного користування 2017 року кв. 14 вид 9 площею 1,5 га. Незаконно зрубано 109 дерев породи дуб, сосна, граб осика, черешня. Розмір заподіяної шкоди 414 613, 50 грн.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу порушенням природоохоронного законодавства внаслідок незаконної рубки дерев здійснений у відповідності до приміток 1 та 6 до Постанови КМУ № 541 від 24.07.2013.

Акт позапланової перевірки №228/04.20 від 03.04.2020 підписано тимчасово виконуючим обов`язки директора ДП «Волинський військовий лісгосп» Лебичем А. А., а також підписано третіми особами, які брали участь у проведені заходу державного нагляду (контролю), з них лісничим Луцького лісництва ОСОБА_1 та лісничим Волинського лісництва Тарасюком А. М.

27.03.2020 відносно лісничого ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення №001084 за ст. 64 Кодексу України про адміністративне правопорушення (допустив невиконання вимог щодо строку примикання лісосік при відведенні ділянок головного користування 2019) та накладено на лісничого штраф в розмірі 255 грн. ОСОБА_2 відповідний протокол підписано, постанова не оскаржувалася, а штраф останнім сплачено, що підтверджується квитанцією від 06.04.2020 (а. с. 82-84).

До матеріалів справи долучено Претензію Державної екологічної інспекції у Волинській області від 17.04.2020 №6-2/816, адресовану Державному підприємству «Волинський військовий лісгосп», на загальну суму 7 990 679, 69 грн і в тому числі щодо порушень, що є предметом спору у цій справі (а. с. 54-59). Доказів надіслання претензії в матеріалах справи немає.

До матеріалів справи також долучено лісорубні квитки від 28.02.2019, 28.05.2019, що виданий Волинським обласним управлінням Лісового та мисливського господарства (а. с. 64-68).

Позиція позивача - Державної екологічної інспекції у Волинській області. Відповідна позиція підтримана прокурором, який вступив у справу на підставі заяви від

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної лісовому фонду внаслідок незаконної порубки дерев.

Зокрема, при проведені позапланової перевірки Інспекцією було встановлено, що ДП «Волинський військовий лісгосп» не дотримувалося вимог законодавства в частині забезпечення охорони та захисту лісових насаджень від самовільної порубки на підпорядкованій йому території, не забезпечило збереження не призначених для порубки дерев, не здійснило комплекс заходів, спрямованих на збереження лісів, запобіганню незаконних порубок, що спричинило порушення законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасно не виявило таких порушень і не вжило відповідних заходів щодо їх усунення.

Факт незаконної порубки лісу з однієї сторони та несвоєчасне його виявлення відповідачем, свідчить про неналежну охорону лісу, тобто бездіяльність постійного лісокористувача, внаслідок чого скоєно незаконну порубку лісу.

Зокрема, при проведені планової перевірки Інспекцією було встановлено, що ДП «Волинський військовий лісгосп» не дотримався вимог законодавства в 19 частині п. 2.7. Правил рубок головного користування, п. 2 ч. 2 ст. Лісового кодексу України та не забезпечив охорони та захисту лісових насаджень, від самовільної порубки на підпорядкованій йому території, не забезпечили збереження непризначених для порубки дерев, не здійснило комплекс заходів, спрямованих на збереження лісів, незаконних порубок, не запобігло порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасно не виявило таких порушень і не вжило відповідних заходів щодо їх усунення.

Позивач звертає увагу суду на позицію Верховного суду у справі № 909/976/17 з постанови від 09.08.2018 про те, що обов`язок щодо забезпечення охорони лісові насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідаю за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дере Отже, цивільно - правову відповідальність за порушення лісової законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюю-самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді не вчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок і підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну порубку (пошкодження) лісових насаджень третім (невстановленими ) особами.

Порушено абз. 3 п.2.7 Правил рубок головного користування; (наказ Держкомлісгоспу України 23.12.2009 №364). Суцільна система рубок - це заходи, під час здійснення яких вирубується деревостан, за винятком дерев та чагарників, що підлягають збереженню.

Відносини, які виникли між сторонами, регулюються нормами Цивільного кодексу України, Лісового кодексу України та іншими спеціальними нормативно-правовими актами у сфері природоохоронного законодавства. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою відшкодування позадоговірної шкоди, тобто є деліктною відповідальністю Частиною 1, пунктом 3 частини 2 статті 11 Цивільного код України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, шо передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Глава 82 Цивільного коде України присвячена деліктним зобов`язанням, тобто зобов`язанням відшкодування шкоди. Стаття 1166 Цивільного кодексу України встановлює загальні правила та підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Зокрема, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Загальною підставою цивільно-правової відповідальності у фор відшкодування шкоди, є вчинення винною особою цивільно правопорушення, до складу якого включаються протиправна поведінка (або бездіяльність) особи, настання шкоди, причинний зв`язок і поведінкою та шкодою, вина особи. Наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення дає правові підстави для відповідальності. При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України).

В свою чергу, за ст. 22 Цивільного кодексу України особа, які завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Державна екологічна інспекцію у Волинській області вважає, що при вирішенні спору про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, діє презумпція вини правопорушника. Тому Інспекція не повинна доводити наявність вини відповідача у заподіянні такої шкоди, а навпаки, саме відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні матеріальної шкоди.

Здійснюючи правову оцінку спірних правовідносин, Державна екологічна інспекція у Волинській області вважає, що предметом доведення у даній справі, є перш за все, встановлення наявності чи відсутності з боку відповідача факту порушення вимог природоохоронного законодавства, які спричинили заявлені інспекцією збитки.

Інспекція вважає, що дії відповідача є протиправними та вчинені з його вини, такими діями заподіяні збитки, які підлягають відшкодуванню державі у повному обсязі в розмірі 2 633 870, 37 грн.

У відповіді на відзив позивач звертає увагу суду на те, що ДП «Волинський військовий лісгосп» для отримання дозвільного документу (лісорубного квитка) для здійснення рубки головного користування на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва надав план лісосіки, яка примикає до лісосіки рубки головного користування на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11,1 площею 0,9 га), яка проводилась у 2018 році відповідно до лісорубного квитка від 22 жовтня 2018 року №006244 (серія ЛЬ ЛРК). Для отримання дозвільного документу (лісорубного квитка) для здійснення рубки головного користування на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) Луцького лісництва ДП Волинський військовий лісгосп надав план лісосіки, яка примикає до лісосіки рубки головного користування на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га), яка проводилась у 2017 році.

Тобто, лісокористувач в особі ДП «Волинський військовий лісгосп» завідомо для отримання лісорубних квитків надав для Волинського обласного управління документи, зокрема, плани лісосік, які не відповідали вимогам п. 2.7 Правил рубок головного користування в частині встановлення строку примикання лісосік (без врахування року рубки) для дубових лісів 3 роки.

Зазначена інформація, на думку позивача, свідчить, що лісорубні квитки (дозвільні документи) для проведення рубок головного користування на лісових ділянках у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва та у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) Луцького лісництва Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства були видані з порушенням чинного законодавства.

Рубки, вчинені за дозволом, виданим з порушенням вимог чинного законодавства відповідно до ч.2 п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля від 10.12.2004 №17 визнаються незаконними.

В запереченнях на експертний висновок наукового співробітника Інституту екології Карпат, який надано суду відповідачем, Державна екологічна інспекція у Волинській області вважає його такими, що не може бути доказом у суді, містить в собі ознаки правового нігілізму його автора, характеризується ігноруванням вимог та норм природоохоронного законодавства України.

В заяві від 23.06.2025 Державна екологічна інспекція у волинській області вважає Висновок експерта за результатами проведення судової інженерно екологічної експертизи № 26504/23-63 від 12.05.2025 Київського науково дослідного інституту судових експертиз таким, що не відповідає нормам природоохоронного законодавства.

Інспекція вважає, що зазначений Висновок не може бути доказом і не є обов`язковим для суду.

Факт порушення вимог природоохоронного законодавства державним підприємством «Волинський військовий лісгосп» було встановлено під час проведення позапланового заходу державного екологічного нагляду (контролю), який проводився Державною екологічною інспекцією у Волинській області в період з 23.03.2020 по 03.04.2020.

Лісокористувач в особі ДП «Волинський військовий лісгосп» завідомо для отримання лісорубних квитків надав для Волинського обласного управління документи, зокрема - плани лісосік, які не відповідали вимогам п. 2.7 Правил рубок головного користування в частині встановлення строку примикання лісосік (без врахування року рубки) для дубових лісів - 3 роки.

Зазначена інформація свідчить, що лісорубні квитки (дозвільні документи) для проведення рубок головного користування на лісових ділянках у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва та у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) Луцького лісництва Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства були видані з порушенням чинного законодавства.

Обстеження лісових ділянок та написання Висновку проводились Олексієм Копаницею провідним спеціалістом судовим експертом лабораторії екологічних досліджень КНДІСЕ, який має вищу екологічну освіту другого рівня за ступенем спеціаліст, другий клас судового експерта, стаж роботи з 2013 року та кваліфікацію судового експерта за спеціальністю «Дослідження обставин та організаційно технічних причин і наслідки впливу техногенних джерел на об`єкт довкілля співробітником Інституту Інформація про правовий статус як експерта в галузі лісового господарства, екології та права відсутня, що ставить під сумнів його фаховий рівень.

На думку позивача Експерт зробив хибний Висновок. За результатами натурного природоохоронного обстеження двох ділянок лісових культур у межах Володимир-Волинського та Луцького лісництв ДП «Волинський військовий лісгосп» щодо нанесення або ненанесення екологічної шкоди з`ясовано: недотримання строку примикання лісосік у даному випадку не є екологічним чинником.

Експерт вважає, що екологічної шкоди внаслідок недотримання строків примикання лісосік після проведення рубок головного користування (суцільнолісосічних рубок) зазначеним лісовим ділянкам не нанесено».

Висновок повинен відповідати вимогам процесуального законодавства та інших нормативно-правових актів. Однак Висновок експерта базується на не нанесені шкоди завданій рубкою головного користування, оскільки ліс відновлюється сам .

Експертний висновок містить суперечливий висновок, щодо абз.3 п.2.7. Правил рубок головного користування (наказ Держкомлісгоспу України 23.12.2009 № 364).

Оскільки в висновку зазначено, що Строк примикання встановлюється в залежності від біологічних особливостей деревних порід, лісорослинних та економічних умов певного регіону, для збереження цілісності лісового масиву, і зокрема для дуба 3 роки.

У той же час оцінка таких доказів як судові експертизи якщо вони містять суперечливі висновки не може базуватися на принципі вірогідності. Оскільки судова експертиза за своєю суттю є висновком на підставі певних наукових знань. Лише оцінивши кожну з експертиз на їх відповідність статті 98 ГПК України, суд має оцінити їх у сукупності з іншими доказами з урахуванням критерію вірогідності. (Касаційний господарський суд Верховного Суду від 23 квітня 2024 року, № 920/1114/21)

Суд має право враховувати інші докази та обставини справи, і може не погодитися з висновками експерта, якщо вони недостатньо обґрунтовані або суперечать іншим доказам, а саме абз.3 п.2.7. Правил рубок головного користування (наказ Держкомлісгоспу України 23.12.2009 № 364).

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ст. 69 Закону ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"). Цивільно-правова відповідальність передбачає обов`язок юридичних та фізичних осіб відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок порушення нормативів, вимог та норм екологічної безпеки, тобто покладає на винних осіб майнові або інші зобов`язання.

Важливо звернути увагу на те, що порушення строку примикання лісосік може бути однією з обставин, що впливає на екологічну шкоду, але не єдиною. Тому, експертний висновок повинен охоплювати інші фактори, що впливають на екологічну ситуацію, такі як стан лісу, спосіб проведення рубок, відновлення лісу, тощо.

Експертний висновок щодо нанесення або ненанесення екологічної шкоди лісовим ділянкам після проведення суцільнолісосічних рубок головного користування внаслідок порушення строку примикання лісосік містить в собі ознаки правового нігілізму його автора, характеризується ігноруванням вимог та норм природоохоронного законодавства України, а тому не може бути доказом в суді.

Отже, системний аналіз змісту норм процесуального законодавства свідчить, що висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі, наряду з іншими письмовими, речовими і електронними доказами, а оцінка його, як доказу, здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальним правилом статті 86 Господарського процесуального кодексу України.

Позиція відповідача Державного підприємства «Волинський військовий лісгосп».

Позовну заяву відповідач вважає безпідставною, зазначає про те, що позивачем заходи досудового врегулювання не вживалися.

Не погоджуючись із результатами позапланової перевірки, ДП «Волинський військовий лісгосп» зазначає:

Акт позапланової перевірки №228/04.20 від 03.04.2020 підписаний тимчасово виконуючим обов`язків директора ДП «Волинський військовий лісгосп» Лебичем А.А., а також третіми особами, які брали участь у проведенні заходу державного нагляду лісничим Луцького лісництва Фурсом А. І., лісничим Володимир-Волинського лісництва Тарасюком А. М. Даний АКТ не був оскаржений в судовому порядку у зв`язку з фактичною відсутністю керівника підприємства (т.в.о. ОСОБА_3 ), та не бажанні у оскарженні в терміни, передбачені законодавством. Тому, у зв`язку з легковажним ставленням до виконання своїх обов`язків АКТ позапланової перевірки №228/04.20 від 03.04.2020 вчасно оскаржений не був.

У заяві позивач посилається на те, що відповідачем були порушені правила рубок головного користування (допущено невиконання вимог щодо строку примикання лісосік при відведенні ділянок головного користування 2019 року). Так, лісничий ОСОБА_2 , який підписував Акт, визнав дані порушення та в повному обсязі оплатив накладений штраф за вчинене адміністративне правопорушення. З даним твердженням позивача ДП «Волинський військовий лісгосп» погоджується.

Проте, законних підстав для нарахування екологічних та економічних збитків немає. У заяві Позивач вказує, що дані рубки є незаконні (самовільні). Відповідач стверджує, що це не відповідає дійсності, адже для проведення даних рубок, на ці ділянки були виписані лісорубні квитки, які не були і не є по даний час анульовані ні Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства (яке виписувало лісорубні квитки), ні Державною екологічною інспекцією в судовому порядку. А збитки нараховуються у випадку проведення незаконних рубок.

Незаконною визнається рубка лише за наявності чітко визначених умов, а доводи та аргументи позивача про те, що незаконно зрубано 216 дерев породи дуб, граб, черешня, осика на суму 2219256,87 грн у зв`язку з порушенням строку примикання лісосік (ділянка примикає до лісосік 2018 року квартал 71 виділ 11.1 площею 0,9 га та квартал 71 виділ 11.2 площею 1,0) та 109 дерев породи дуб, сосна, граб, осика, черешня на суму 414613,50 грн у зв`язку з недотриманням строку примикання із лісосікою по дубовій господарській секції рубка головного користування 2019 року у кварталі 14 вид. 9 площею 0.5 га та РГК-17 р. в кв. 14 вид. 9 площею 1.5 га. на основі яких складено Акт позапланової перевірки №228/04.20 від 03.04.2020, не входять у перелік, вказаний у Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року №17.

Тому, за порушення строку примикання лісосік було накладено адміністративне стягнення Постановою від 03.04.2020 №000695 на лісничого Тарасюка А. М. та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 64 КУпАП та накладене на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, яке було повністю ним оплачене.

Але порушення строку примикання лісосік не тягне за собою наслідку незаконної порубки дерев, де визначена майнова шкода, заподіяна незаконними рубками лісу внаслідок недотримання строків примикання лісосік для дубових лісів при проведенні рубок головного користування 2019 року у кварталі 14, виділ 9 рубка головного користування 2019 р. та РГК-17 р. в кв. 14 вид. 9 площею 1.5 га. Луцького лісництва (розмір збитків 414 613.50 грн) та у кварталі 71 виділ 11.4 Володимир-Волинського лісництва (розмір збитків 2 219 256,87), а разом 2 633 870,37 грн.

Терміном примикання лісосіки вважається інтервал часу, через який вирубують деревостан на прилеглій до вирубки лісосіці, включаючи рік рубки. Встановлюється з метою забезпечення лісовідновлення в залежності від біологічних особливостей деревних порід, умов відновлення, економічних умов району, категорії функціонального призначення лісів. Але це правило, часто порушується, тому що вирубка може поновитись через 8-10 років.

Відповідач зазначає, що дані ділянки (квартал 71 вид. 11.4 Володимир-Волинського лісництва та квартал 14 вид. 9 Луцького лісництва) були запроектовані в Рубки головного користування згідно Матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду Волинського військового лісгоспу ДП «Львівський військовий лісокомбінат» за 2017 рік. (а. с. 121).

Ділянки відведені та зрубані відповідно до матеріалів відводів та лісорубних квитків. А лісопродукція з даних ділянок реалізована.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 29 Бюджетного кодексу України підприємством була нарахована і сплачена рентна плата за спеціальне використання лісових ресурсів у частині деревини, заготовленої в порядку рубок головного користування.

Також на даних ділянках були створені проекти лісових культур та було заплановано штучне лісовідновлення у 2020 році. Згідно інвентаризації лісових культур станом на 01.11.2020 стан лісових культур оцінюється як добрий. На момент здійснення перевірки Державною екологічною інспекцією у Волинській області на ділянках була здійснена підготовка ґрунту та посадка лісових культур. Також з часу створення лісових культур та станом на сьогодні було проведено догляди по ділянках (а. с. 137-141).

Тому, ДП «Волинський військовий лісгосп» вважає, що майнова шкода в розмірі 2 633 870,37 грн, нарахована згідно Акту позапланової перевірки №228/04.20 від 03.04.2020 є безпідставною.

Згідно з долученим до матеріалів справи експертним висновком наукового співробітника Інституту екології Карпат (а. с. 185-189) екологічної шкоди внаслідок недотримання строків примикання лісосік після проведення рубок головного користування відповідним лісовим ділянкам не нанесено.

Розглянувши матеріали справи, вивчивши фактичні обставини справи, позицію позивача, відповідача та прокурора, господарський суд, дійшов висновку про відмову у позові.

Мотиви прийняття відповідного рішення судом:

В даному випадку суд має вирішити, чи підставними є нараховані до стягнення грошові кошти за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної рубки дерев через недотримання строків примикання лісосік для дубових лісів.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено статтею 1166 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Натомість відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (див. висновок, викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.11.2021 у справі № 922/1705/20, від 18.12.2020 у справі 922/3414/19).

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

За частиною першою статі 5 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси, що знаходяться у межах території України, є об`єктами права власності українського народу й повинні використовуватися відповідно до закону.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» ліс. як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню на всій території України.

Згідно зі ст. 17 Лісового кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Статтею 19 Лісового кодексу України визначено, що постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, дотримання правил і норм використання лісових ресурсів, ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створення сприятливих умов для їх охорони, захисту та відтворення покладено на постійного лісокористувача.

Відповідно до ст. ст. 63, 64 Лісового кодексу України ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів. Підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані, зокрема, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

За приписами ст. ст. 86, 89, 90 Лісового кодексу України організація і забезпечення охорони і захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, зокрема, від незаконних рубок, покладається на постійних лісокористувачів відповідного до цього кодексу

Згідно ст.69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів (пункт 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 "Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів").

У даному випадку ДП «Волинський військовий лісгосп» були видані лісорубні квитки від 28.05.2019 №010615, від 28.02.2019 №010590.

Відповідно до частини першої статті 84 ЛК України з метою поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей власники лісів та постійні лісокористувачі здійснюють лісогосподарські заходи (рубки догляду за лісом, санітарні рубки, лісовідновні рубки в деревостанах, що втрачають захисні, водоохоронні та інші корисні властивості, рубки, пов`язані з реконструкцією малоцінних молодняків і похідних деревостанів тощо).

Наказом Державного комітету лісового господарства України від 23.12.2009 №364 затверджено Правила рубок головного користування.

Відповідно до п. 2.7 цих Правил суцільна система рубок - це заходи, під час здійснення яких вирубується деревостан, за винятком дерев та чагарників, що підлягають збереженню.

Під час застосування суцільної системи проводяться суцільнолісосічні рубки, які за способами залежно від ширини лісосік можуть бути вузько-, середньо- та широколісосічні. Ширина лісосік вузьколісосічних рубок становить 50 і менше метрів, середньолісосічних - 51-100 метрів, широколісосічних - 101-200 метрів.

Строк примикання лісосік (без врахування року рубки) для хвойних лісів - 4 роки, дубових та букови - 3, інших твердолистяних і м`яколистяних - 2 роки. Строк примикання збільшується, якщо з суб`єктивних причин показники оцінки природного поновлення або створених лісових культур нижчі від нормативів третього класу якості за результатами щорічної атестації.

В одному кварталі допускається одночасно кілька зарубів.

Відстань між лісосіками одного року в одному або суміжних кварталах повинна становити не менше ніж подвійна їх ширина.

Якщо через особливості рельєфу немає змоги відвести лісосіки прямокутної форми, межі їх встановлюються за чітко визначеними на місцевості розмежувальними лініями. У такому разі ширина лісосіки може бути збільшена, але площа не повинна перевищувати розмірів, визначених у цих Правилах.

Ділянки хвойних лісів площею 3 гектари і менше, інших - площею 5 гектарів і менше незалежно від їх конфігурації можуть відводитися для рубки повністю.

Ділянки стиглих деревостанів площею 3 гектари і менше, розташовані серед вкритих лісовою рослинністю земель, відводяться для рубки на відповідний рік за умови, що їх загальна площа в кварталі не перевищуватиме 10 гектарів. У наступні роки під час відведення ділянок у рубки в таких кварталах необхідно дотримуватися строків примикання відповідно до цих Правил.

Ділянки пристигаючих деревостанів площею до 0,5 гектара, що віднесені до експлуатаційних лісів і розташовані серед стиглих деревостанів або суміжні з ними, можуть включатись до лісосіки і призначатися для рубки, якщо загальна площа лісосіки не перевищить максимального розміру, передбаченого цими Правилами.

Ділянки молодняків і середньовікових деревостанів природного походження площею 0,3 гектара і більше та штучного походження - 0,1 гектара і більше, розташовані серед лісосіки, відмежовуються в натурі, наносяться на план лісосіки і не включаються до експлуатаційної площі.

Ділянки стиглих деревостанів, що розташовані між лісосіками або зрубами, ширина яких не перевищує більш як у півтора раза ширину лісосік, можуть відводитися для рубки одночасно.

Площа лісосіки при застосуванні суцільних рубок не повинна перевищувати: в експлуатаційних лісах: для хвойних - 3 гектари, інших деревостанів - 5 гектарів; у лісах інших категорій - 3 гектари.

На підтвердження завдання шкоди в розмірі 2 219 256, 87 грн за порушення приписів п. 2.7 Правил рубок головного користування та п. 2 ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України у Володимир-Волинському лісництві та завдання шкоди в розмірі 414 613, 50 грн за порушення приписів п. 2.7 Правил рубок головного користування та п. 2 ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України у Луцькому лісництві позивач посилається на Акт Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 (пункти 48 та 69 Акту).

В свою чергу, судом призначено у справі за клопотанням відповідача інженерно-екологічної експертизи з відповідним переліком питань, а саме:

1. Чи завдана екологічна шкода для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №010615, серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

1.1. Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, зумовленої зазначено рубкою відповідно до пункту 48 Опису виявлених порушень вимог законодавства за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що оформлений Актом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп»?

1.2. У разі не підтвердження правильності проведеного розрахунку, визначити який розмір шкоди завдано для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у .кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №010615, серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

2. Чи завдана екологічна шкода для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

2.1 Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, зумовленої зазначено рубкою відповідно до пункту 69 Опису виявлених порушень вимог законодавства за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що оформлений Актом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп»?

1.2. У разі не підтвердження правильності проведеного розрахунку, визначити який розмір шкоди завдано для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства).

Згідно з Висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 12.05.2025 №26504/23-63 зазначено таке:

1. Рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №01061 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливсько господарства) не завдана екологічна шкода для лісового господарства.

4. Рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства) не завдана екологічна шкода для лісового господарства.

2,3,5,6. У наданих матеріалах справи № 903/335/23 відсутні будь-які спростування факту належного (з точки зору сучасного лісівництва) лісовідновлення (шляхом створення лісових культур). Відповідно, відсутні спростування досягнення мети (повноцінного лісовідновлення на принципат сучасного лісівництва) для забезпечення якої і розроблені та діють норми (правила) щодо дотримання строку примикання лісосік.

Рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва не завдана екологічна шкода для лісового господарства. Рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) Луцького лісництва не завдана екологічна шкода для лісового господарства.

З урахуванням вищевказаного, питання наявності правових підстав для обчислення розміру шкоди, як такої, що заподіяна державним підприємством «Волинський військовий лісгосп» незаконними рубками дерев, відноситься до питань права, вирішення яких експерту забороняється згідно п. 2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 №53/5.

Без вирішення питання наявності правових підстав для обчислення розміру шкоди, заподіяної ДП «Волинський військовий лісгосп» рубками головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва та на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га), не вбачається за можливе надати висновок з наступних питань:

-«Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, зумовленої зазначеною рубкою відповідно до пункту 48 Опису виявлених порушень вимог законодавства за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що оформлений Актом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп»?;

-«У разі не підтвердження правильності проведеного розрахунку, визначити який розмір шкоди завдано для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №010615, серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства)»;

-«Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, зумовленої зазначеною рубкою відповідно до пункту 69 Опису виявлених порушень вимог законодавства за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), що оформлений Актом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 03.04.2020 №228/04.20 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державним підприємством «Волинський військовий лісгосп»?»;

-«У разі не підтвердження правильності проведеного розрахунку, визначити який розмір шкоди завдано для лісового господарства рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства)».

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (стаття 73 ГПК України).

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Згідно з частинами першою, другою статті 98 ГПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Статтею 104 ГПК України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Системний аналіз змісту вказаних норм процесуального законодавства свідчить, що висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі, наряду з іншими письмовими, речовими і електронними доказами, а оцінка його, як доказу, здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальними правилами статті 86 ГПК України. (постанова КГС ВС від 12.02.2020 у справі № 910/21067/17).

Суд зобов`язаний дотримуватися принципу оцінки доказів, згідно з яким на підставі всебічного, повного й об`єктивного розгляду справи аналізує і оцінює докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, у взаємозв`язку, в єдності і протиріччі, і ця оцінка повинна спрямовуватися на встановлення достовірності чи відсутності обставин, які обґрунтовує доводи і заперечення сторін (постанова КГС ВС від 28.01.2020 у справі № 910/6981/19)

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови КГС ВС від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

В даному випадку, суд дійшов висновку, що обставина не завдання екологічної шкоди лісовому господарству

- Рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 71 (виділ 11.4 площею 1,0 га) Володимир-Волинського лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 травня 2019 року №01061 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливсько господарства).

- Рубкою головного користування 2019 року на лісовій ділянці у кварталі 14 (виділ 9 площею 0,5 га) та РГК-17 р. в кварталі 14 (виділ 9 площею 1,5 га) Луцького лісництва (підстава: лісорубний квиток від 28 лютого 2019 року №010590 серія ЛЬ ЛРК, виданий Волинським обласним управлінням лісового та мисливського господарства)

є доведеною, а відтак з врахуванням викладених вище фактичних обставин справи, наявність шкоди; заподіяної навколишньому природному середовищу, як необхідний елемент настання деліктної відповідальності, Державною екологічною інспекцією у Волинській області не підтверджено, тому збитки в розмірі 2 633 870, 37 грн, нараховані позивачем, є необґрунтованими та безпідставними.

Суд також бере до уваги ту обставину, що лісорубні квитки від 28.02.2028 №010590 та від 28.05.2019 №010615 недійсними не визнавалися.

Твердження прокурора на преюдиційність обставин справи про нанесення шкоди навколишньому середовищу з посиланням на рішення у господарських спорах, підставою позовних вимог яких був також Акт позапланової перевірки №228/04.20 від 03.04.2020, є безпідставними. Предметом спору у даній справі є конкретно визначені в Акті №228/04.20 від 03.04.2020 порушення під пунктами 48 та 69, які не були предметом спору у інших справах.

Крім того, суд критично оцінює доводи прокурора про підставність позовних вимог, оскільки протоколом про адміністративне правопорушення від 27.03.2020 №001084 на лісничого Тарасюка А. М. за ст. 64 Кодексу України про адміністративне правопорушення (допустив невиконання вимог щодо строку примикання лісосік при відведенні ділянок головного користування 2019) накладено штраф в розмірі 255 грн, ОСОБА_2 відповідний протокол підписано, постанова не оскаржувалася, а штраф останнім сплачено.

Відповідно до ч. 6 ст. 75 ГПК України постанова суду, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Суд дійшов висновку про те, що спірною рубкою не завдана екологічна шкода (збитки) для лісового господарства, а відтак постанова про адміністративне правопорушення від 03.04.2020 №000695, яка набрала законної сили, не змінює правових висновків, яких дійшов суд про безпідставність покладення на ДП «Волинський військовий лісгосп» грошового стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 2 219 256, 87 грн.

У зв`язку з відмовою у позові правові підстави покладення судових витрат на відповідача відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 129, 232, 237, 238Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

вирішив:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Північно-західного апеляційного господарського суду відповідно до ст. 255-256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повний текст рішення

складений 01.07.2025

Суддя Микола ШУМ