ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
30.06.2025 Справа №908/2592/24
Господарський суд Донецької області у складі судді Шилової О.М.,
розглянувши матеріали
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислове житлово-ремонтне підприємство», м.Дружківка Краматорського району Донецької області
до Публічного акціонерного товариства «Кіндратівський вогнетривкий завод», м.Запоріжжя
про - визнання дійсним договору №4/91-09 від 28.08.2009 купівлі-продажу автобусної зупинки;
- визнання за позивачем права власності на нерухоме майно;
- зобов`язання Центру адміністративних послуг Дружківської міської ради Донецької області зареєструвати за позивачем право власності на нерухоме майно,
Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислове житлово-ремонтне підприємство», м.Дружківка Краматорського району Донецької області, звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Кіндратівський вогнетривкий завод», м.Запоріжжя, про: визнання дійсним договору №4/91-09 від 28.08.2009 купівлі-продажу автобусної зупинки; визнання за позивачем права власності на нерухоме майно; зобов`язання Центру адміністративних послуг Дружківської міської ради Донецької області зареєструвати за позивачем право власності на нерухоме майно.
Ухвалою від 26.09.2024 Господарський суд Запорізької області справу №908/2592/24 передав за підсудністю до Господарського суду Донецької області.
Господарський суд Донецької області встановив, що позов у справі №908/2592/24 поданий без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 174 (абз.2 ч.1) Господарського процесуального кодексу (далі ГПК) України.
1. Відповідно до п.2 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).
Згідно зі вступною частиною позову він поданий Товариством з обмеженою відповідальністю «Промислове житлово-ремонтне підприємство», яке має ідентифікаційний код 25582253.
Під час спроби зробити безкоштовний запит з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про позивача за критерієм пошуку: «ідентифікаційний код 25582253» суд отримав відповідь про відсутність даних в реєстрі.
Тож позивач має надати суду достовірну інформацію про свій ідентифікаційний код.
2. Згідно з п.2 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
За приписами абз.1, 2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду: позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підп.1 п.2 ч.2); позовної заяви немайнового характеру в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підп.2 п.2 ч.2).
Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 встановлений на рівні 3028,00грн.
Позовна заява у цій справі містить одночасно одну вимогу майнового характеру (визнати за позивачем право власності на нерухоме майно, ціна позову 4653,00грн) і дві вимоги немайнового характеру (визнати договір дійсним та зобов`язати центр адміністративних послуг зареєструвати за позивачем право власності на нерухоме майно).
Отже, за подання засобами поштового зв`язку позову у цій справі підлягає сплаті судовий збір в загальній сумі 9084,00грн (3 х 3028,00грн).
Листом №908/2592/24 від 25.10.2024 (вх.№8030/24 від 05.11.2024) Господарський суд Запорізької області підтвердив зарахування вказаного судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України та повідомив Господарський суд Донецької області про відсутність факту використання судового збору під час розгляду інших справ Господарським судом Запорізької області.
З огляду на викладене за подання позову у справі №908/2592/24 позивач має доплатити судовий збір в розмірі 6056,00грн (2 х 3028,00грн) на реквізити Господарського суду Донецької області, надавши суду належним чином оформлений оригінал (письмовий або електронний) відповідного платіжного документа.
3. Відповідно до ст.6 ГПК України (в редакції, що введена в дію з 18.10.2023):
- електронний кабінет це персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (далі ЄСІКС), за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІКС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (абз.2 ч.5);
- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (абз.1 ч.6);
- процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абз.2 ч.6);
- якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (абз.4 ч.8).
Проаналізувавши приписи абз.1 та 2 ч.6 ст.6 ГПК України, в ухвалі від 09.11.2023 у справі №920/857/20 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновку: як юридична особа, так і адвокат, який представляє інтереси цієї юридичної особи, зобов`язані зареєструвати свій електронний кабінет в ЄСІКС або її окремій підсистемі (модулі) в обов`язковому порядку.
За приписом абз.2 ч.1 ст.174 ГПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до ч.6 ст.6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
У вступній частині позову, поданого до суду засобами поштового зв`язку, представник позивача зазначила, що обидві юридичні особи, які є сторонами спору у справі №908/2592/24, мають зареєстровані електронні кабінети в системі «Електронний суд», що не відповідає дійсності.
Так, за змістом сформованих на запит суду засобами підсистеми ЄСІКС «Електронний суд» відповідей №12286325 та №12282125 від 26.06.2025 ані юридична особа з ідентифікаційним кодом 25582253 (зазначений у позовній заяві як ідентифікаційний код позивача), ані юридична особа з найменуванням Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислове житлово-ремонтне підприємство» не мають зареєстрованих електронних кабінетів в підсистемі «Електронний суд»; за змістом відповіді №12282246 від 26.06.2025 Публічне акціонерне товариство «Кіндратівський вогнетривкий завод») не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».
У вступній частині позову представник позивача також зазначила, що вона має зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд», яким однак не скористалась для подання позову в цій справі, доказів на підтвердження наявності кабінету до позову не надала і свій РНОКПП в позові не вказала, що позбавляє суд можливості самостійно перевірити вказану у позові інформацію.
З огляду на викладене суд:
- роз`яснює товариству-позивачу обов`язок невідкладно зареєструвати електронний кабінет в підсистемі ЄСІКС «Електронний суд» та надати суду доказ реєстрації (або почати користуватися кабінетом для подання документів на виправлення недоліків позову, що автоматично свідчитиме про наявність кабінету);
- роз`яснює представнику позивача обов`язок підтвердити наявність у неї електронного кабінету;
- попереджає про те, що наслідком введення суду в оману може бути кримінальна відповідальність.
4. Згідно з ч.2 ст.162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи.
За приписом ч.5 ст.164 ГПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача. За загальним правилом, установленим в ч.4 ст.60 ГПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Позовну заяву у справі №908/2592/24 підписала представник позивача адвокат Гапонова О.В., надавши до позову на підтвердження своїх повноважень ордер серії АН №1061478 від 02.09.2024 (далі Ордер №1061478) та копію свідоцтва №4098 від 02.11.2011 про право на зайняття адвокатською діяльністю.
Відповідно до п.п.3, 11 Положення про ордер на надання правничої допомоги (затв. рішенням Ради адвокатів України №41 від 12.04.2019, набрало чинності з 12.04.2019, з наступними змінами; далі Положення) в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України; ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.
За змістом підп.12.2. п.12 Положення ордер має містити прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога. На порушення наведеного припису в Ордері №1061478 у відповідній графі зазначено: «ТОВ "Промислове житлове-ремонтне підприємство"», в той час як позовну заяву адвокат подала в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислове житлово-ремонтне підприємство», з яким 02.09.2024 адвокат уклала договір доручення. Ідентифікаційний код особи, якій надається правова допомога, в ордері не зазначений, що не є помилкою, але позбавляє суд можливості встановити, що ордер виданий саме щодо тієї особи, яку адвокат намагається представляти у цій справі.
Згідно з підп.12.5. п.12 Положення ордер має містити, зокрема, інформацію про номер та дату свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав, а також номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане. На порушення наведеного припису Ордер №1061478 в графі «Посвідчення адвоката» замість реквізитів відповідного посвідчення повторно містить реквізити свідоцтва Гапонової О.В. про право на зайняття адвокатською діяльністю.
Крім того, Ордер №1061478 виданий для представництва адвокатом інтересів клієнта в Господарському суді Запорізької області, в той час як через недотримання позивачем правил територіальної підсудності позов переданий на розгляд Господарському суду Донецької області.
Отже, повноваження представника позивача на підписання позовної заяви і подальше надання правничої допомоги в суді мають бути підтверджені правильно оформленим ордером адвоката на представництво інтересів позивача саме в Господарському суді Донецької області.
5. Згідно з ч.2 ст.80 ГПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідно до п.5 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. За приписом ч.2 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
В позовній заяві позивач стверджує про видачу йому у 2013 році технічного паспорта на автобусну зупинку, однак до позову такий технічний паспорт не надає.
У переліку додатків до позовної заяви зазначено: « 14. Копія технічного паспорта 2013 року на 7 арк.; 15. Копія технічного паспорта 2013 року на 5 арк.», яку до позову не додано натомість надано не зазначені в переліку додатків до позову документи на 7 арк. (журнал зовнішніх обмірів; оцінювальний акт про будинок; журнал підрахунку площі житлового будинку з нежитловими (вбудованими) приміщеннями), а також копію технічного паспорта 2023 року, про що канцелярією суду складений акт від 22.10.2024 (акт додається).
З приводу наведених розбіжностей позивач має надати письмові пояснення, а також надати суду документ, про який йдеться у додатках до позову.
6. Суд роз`яснює позивачу: за змістом ч.ч.1, 3 та 4 ст.50 ГПК України третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, може бути залучено до участі у справі за заявою учасників справи у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін; у заявах про залучення третіх осіб на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі; про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.
У вступній частині позову Дружківську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області зазначено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, але позивач не навів будь-якого обґрунтування необхідності залучення до участі у справі такої третьої особи, не зазначив, на які її права або обов`язки та яким чином може вплинути рішення у справі за поданим позовом.
У прохальній частині позову відсутнє відповідне клопотання про залучення третьої особи із зазначенням, на чиїй стороні (позивача чи відповідача) позивач просить її залучити. Окремим документом таке клопотання також не подане.
Вказане унеможливлює залучення третьої особи до участі у справі; у разі, якщо позивач вважає доцільним залучити третю особу, він має подати суду відповідне клопотання, оформлене згідно з вимогами ч.ч.1, 3 ст.50 ГПК України.
Керуючись ст.ст.6, 50, 162, 164, 174 (ч.ч.1, 2), 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислове житлово-ремонтне підприємство» залишити без руху.
2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви, про які зазначено в цій ухвалі протягом десяти днів від дня отримання цієї ухвали електронною поштою шляхом подання до суду:
- перелічених в цій ухвалі документів та пояснень;
- доказів надіслання/вручення відповідачу всіх додатково поданих суду документів та пояснень.
3. Попередити позивача і його представника про таке.
За введення суду в оману передбачена кримінальна відповідальність (ст.384 Кримінального кодексу України).
Відповідно до ч.1 ст.131, ч.1 ст.135 ГПК України у випадку невиконання або недобросовісного виконання учасником справи його процесуальних обов`язків суд застосовує до такого учасника заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом зокрема, може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з позивача або його представника штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в тому числі у випадку зловживання процесуальними правами, вираженого у вкрай недбалому ставленні до підготовки матеріалів позову, що в свою чергу перешкоджає відправленню судочинства, забираючи у суду час на виявлення надто великого обсягу недоліків та складання їх переліку в ухвалі про залишення позову без руху.
Відповідно до ч.2 ст.246 ГПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом позовна заява містить суттєві недоліки).
4. Враховуючи відсутність у позивача електронного кабінету в системі «Електронний суд», ухвалу направити позивачу засобами поштового зв`язку на адресу державної реєстрації, а також на адресу електронної пошти, зазначену в позові як електронна адреса позивача і його представника.
5. Повідомити позивача: якщо недоліки позовної заяви не будуть усунені у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу (ч.4 ст.174 ГПК України).
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Додаток на адресу позивача:

акт б/н від 22.10.2024 канцелярії суду на 1арк.

Суддя О.М. Шилова

надр. 2 прим.: 1 у справу,

1 позивачу