ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2025 р. Справа№ 910/1686/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Барсук М.А.

суддів: Руденко М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Овчинніковій Я.Д.

за участю представників сторін:

від позивача: Галузінський М.О.;

від відповідача: Литвин А.А.;

від третьої особи 1: Гутарін Я.М.;

від третьої особи 2: Коноваленко Є.О.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 (повний текст складено 13.05.2025) про залишення позову без розгляду

у справі № 910/1686/24 (суддя Бойко Р.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне підприємство "ДНІПРОСЕРВІС"

про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та хід розгляду справи у суді першої інстанції

23.02.2024 ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України "Про задоволення скарг" від 09.02.2024 за № 371/5;

- зобов`язати Міністерство юстиції України вчинити дії щодо поновлення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційних дій від 23.10.2023 № 042001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 24.10.2023 № 043001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О.; від 26.10.2023 № 044001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Джуринською Л.В. щодо Приватного підприємства "ДНІПРОСЕРВІС" (ідентифікаційний код 16484017) та в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів, внесених на підставі рішень приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. від 29.11.2023 №№ 70453816, 70453206, 70453548, 70454194, 70452918.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначав, що оскаржуваний наказ Міністерства юстиції України є неправомірним, оскільки скаргу, за результатами розгляду якої прийнятий спірний наказ, подано не уповноваженою особою; права особи, яка звернулась зі скаргою, у сфері державної реєстрації не порушено; за заявою скаржника відкрите судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій у сфері державної реєстрації; відповідач перевищив свої повноваження, оскільки фактично підмінив судові органи.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі №910/1686/24, залишеним без змін від постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2024, позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано п.п. 1, 2, 3, 6 наказу Міністерства юстиції України "Про задоволення скарг" від 09.02.2024 за №371/5.

Зобов`язано Міністерство юстиції України вчинити дії щодо поновлення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційних дій від 23.10.2023 №042001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 24.10.2023 №043001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О.; від 26.10.2023 №044001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Джуринською Л.В. щодо ПП "Дніпросервіс" (ідентифікаційний код 16484017); в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів, внесених на підставі рішень від 29.11.2023 №№70453816, 70453206, 70453548, 70454194, 70452918 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М.

В іншій частині в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 22.01.2025 постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі №910/1686/24 скасовано і передано цю справу на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 у справі №910/1686/24 позов залишено без розгляду.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції зазначив про те, що неявка позивача в підготовчі засідання, призначені на 04.03.2025, на 25.03.2025 та на 01.05.2025, з урахуванням визнання судом обов`язковою явки представника позивача у судове засідання 01.05.2025, свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 у справі №910/1686/24 та направити справу на розгляд суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована наступним:

- підготовче судове засідання призначене на 04.03.2025 та 25.03.2025 не відбулося через неявку представників обох сторін (позивача та третьої особи на стороні відповідача), які заявили клопотання про відкладення засідання з різних причин. Однак, неявка позивача в засідання 25.03.2025 визнана судом неповажною, а неявка представника третьої особи на стороні відповідача, як випливає з ухвали суду, визнана поважною;

- станом на 30.04.2025 суд не надав адвокату Кривенку О.О. доступу до всіх матеріалів справи 910/1686/24, які містяться в підсистемі «Електронний суд»;

- у даному випадку відсутня одночасна наявність підстав для залишення позову без розгляду (належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності) так як представники позивача належним чином повідомляли суд про причини неявки в судове засідання і вказані причини, на їх переконання, є поважними.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/1686/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Барсук М.А. - головуюча суддя; судді - Пономаренко Є.Ю., Руденко М.А.

Ухвалою суду від 26.05.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 у справі №910/1686/24 та призначено до розгляду на 24.06.2025.

Позиції учасників справи

04.06.2025 через відділ документального забезпечення суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній заперечив проти доводів та вимог апеляційної скарги, ухвалу суду першої інстанції просив залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України з вимогами про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2024 відкрито провадження у справі №910/1686/24 та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі №910/1686/24, залишеним без змін від постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2024, позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано п.п. 1, 2, 3, 6 наказу Міністерства юстиції України "Про задоволення скарг" від 09.02.2024 за №371/5. Зобов`язано Міністерство юстиції України вчинити дії щодо поновлення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційних дій від 23.10.2023 №042001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 24.10.2023 №043001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О.; від 26.10.2023 №044001582 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Джуринською Л.В. щодо ПП "Дніпросервіс" (ідентифікаційний код 16484017); в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів, внесених на підставі рішень від 29.11.2023 №№70453816, 70453206, 70453548, 70454194, 70452918 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М.

В іншій частині в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 22.01.2025 постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі №910/1686/24 скасовано і передано цю справу на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.02.2025 прийнято справу №910/1686/24 до свого провадження та вирішено розглядати її за правилами загального позовного провадження; визначено учасникам справи строки для подання заяв по суті спору; підготовче засідання призначено на 04.03.2025.

27.02.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, з огляду на його участь 04.03.2025 у засіданні в іншій справі у Шевченківському районному суді міста Києва.

04.03.2025 через систему "Електронний суд" від представника третьої особи 1 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, з огляду на його хворобу.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.03.2025 задоволено клопотання позивача та третьої особи-1 про відкладення підготовчого засідання; відкладено підготовче засідання на 25.03.2025.

24.03.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, з огляду на його участь 25.03.2025 у засіданні в іншій справі у Васильківському міськрайонному суді Київської області.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.03.2025 визнано не поважними причини неявки представника позивача у засідання, визнано обов`язковою явку представника позивача в наступне засідання; відкладено підготовче засідання на 17.04.2025.

25.03.2025 через систему "Електронний суд" від представника третьої особи 2 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання 25.03.2025 на іншу дату, з огляду на його участь у невідкладних слідчих діях (обшуку).

15.04.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача - Поповича Віталія Миколайовича надійшла заява про припинення повноважень представника позивача у зв`язку з укладенням 14.04.2025 з ОСОБА_1 угоди про розірвання Договору №3/10-01/24 від 10.01.2024 (в частині представництва інтересів у справі №910/1686/24).

15.04.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача - Кривенка Олега Олеговича надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2025 призначено підготовче засідання на 01.05.2025 у зв`язку з перебуванням судді Бойко Р.В. 17.04.2025 у відпусті.

15.04.2025 через систему "Електронний суд" від представника позивача - Кривенка Олега Олеговича надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення підготовчого засідання.

В підготовче засідання 01.05.2025 з`явилась представники відповідача та третіх осіб.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вказав на те, що неявка позивача в підготовчі засідання, призначені на 04.03.2025, на 25.03.2025 та на 01.05.2025, з урахуванням визнання судом обов`язковою явки представника позивача у судове засідання 01.05.2025, свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Однак, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних мотивів.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно з положеннями частини першої статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Суд, здійснюючи правосуддя, забезпечує захист гарантованих Конституцією України та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави (підпункт 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі про призначення судом більш м`якого покарання від 2 листопада 2004 року N 15-рп/2004). Тому в контексті статті 55 Конституції України органи судової влади здійснюють функцію захисту майнових і немайнових прав та охоронюваних законом інтересів фізичних або юридичних осіб у сфері цивільних і господарських правовідносин.

Відповідно до статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас, порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - ГПК України.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно з ч. 4 ст. 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Колегією суддів враховано, що об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 зазначила, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на висновки Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 щодо застосування приписів, які закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, колегія суддів відзначає, що у суду виникає обов`язок залишити позов без розгляду у разі (1) неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, (2) не повідомив суд про причини його неявки та (3) не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів враховує, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19, від 09.11.2022 у справі №925/1376/21).

Разом з тим, встановлені обставини справи не свідчать про відсутність у позивача наміру брати участь у її розгляді.

Так, дійсно представниками позивача неодноразово заявлялись клопотання про відкладення розгляду справи.

Водночас, у поданих клопотаннях представниками позивача наводились підстави, за яких останні не можуть бути присутніми під час розгляду справи у суді першої інстанції.

Висновки суду першої інстанції, що представник позивача Попов Віталій Миколайович, заявляючи клопотання про відкладення підготовчих засідань, призначені на 04.03.2025 та на 25.03.2025, з огляду на його участь в інших судових засіданнях у Шевченківському районному суді міста Києва та у Васильківському міськрайонному суді Київської області відповідно, не надав жодних доказів участі у вказаних судових засіданнях спростовується долученими до матеріалів справи повістками про виклик в засідання на 04.03.2025 та на 25.03.2025.

Більше того, суд протокольною ухвалою від 04.03.2025 визнав обґрунтованим клопотання, зокрема, позивача про відкладення розгляду справи та задовольнив його, відклавши підготовче засідання на 25.03.2025.

В подальшому, новим представником позивача - Кривенко Олегом Олеговичем 15.04.2025 та 30.04.2025 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення засідання.

Тобто відповідні дії представників позивача не свідчать про втрату інтересу останнім до розгляду цієї справи судом, а свідчать про бажання останніх бути присутніми під час судового розгляду справи.

Крім того, колегія суддів також враховує, що постановою Верховного Суду від 22.01.2025 постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 у справі №910/1686/24 скасовано і передано цю справу на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд, зокрема, зазначив, що вказуючи про відсутність підстав для розгляду Мінюстом скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_1, суди не надали оцінки доводам та запереченням учасників спору по суті заявлених вимог та поданим на їх обґрунтування доказам щодо законності оскаржуваних в Мінюст реєстраційних дій, наявності у Мінюсту підстав для прийняття оскаржуваного наказу та дотримання процедури його ухвалення.

Тобто, Верховний Суд у постанові від 22.01.2025 надав відповідні вказівки, які згідно з ч. 1 ст. 316 ГПК України є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Відтак, залишення позову без розгляду під час нового розгляду справи унеможливлює виконання обов`язкових вказівок суду вищої інстанції (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 15.07.2020 у справі №910/7827/17, від 14.09.2022 у справі №910/3987/20, від 23.11.2023 у справі № 907/726/18).

У даному випадку колегія суддів зазначає, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не вказав, яким саме чином неявка представників позивача, з огляду на вказівки, надані у постанові Верховного суду від 22.01.2025, перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи та вирішенню спору по суті, як не вказав чим саме нез`явлення представника позивача судове засідання перешкоджає вирішенню спору, який перебуває на новому розгляді у суді першої інстанції.

У постановах Верховного Суду від 23.06.2021 у справі №917/531/19, від 22.07.2020 у справі №10/2456 зазначено, що судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи за недостатністю доказів, які були витребувані та є необхідними, суд може залишити позов без розгляду. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду, а також, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечено можливість реалізувати зазначені права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Колегія суддів вважає, що за вказаних вище обставин, з огляду на вказівки Верховного Суду, викладені у постанові від 22.01.2025, залишення позову без розгляду призведе до порушення прав учасників справи стосовно розгляду спору упродовж розумного строку, оскільки це може призвести до повторного розгляду справи, оскільки залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись із аналогічним позовом до суду.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04.12.1995 у справі "Беллет проти Франції" Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

В рішенні від 01.03.2002 у справі "Кутіч проти Хорватії", заява №48778/99 зазначено, що на суд включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати вирішення спору судом.

У рішенні від 13.01.2000 у справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" та у рішенні від 28.10.1998 у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог.

Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку, що суд першої інстанції при залишенні позову без розгляду не врахував в сукупності усіх обставин справи та помилково залишив позов без розгляду з посиланням на п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, відповідні висновки суду апеляційної інстанції в цій справі не суперечать правовим висновкам Верховного Суду у справах №910/16978/19, №910/14715/17, №905/458/21 щодо застосування ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України з огляду на відмінність фактичних обставин у вказаних справах із справою, яка розглядається.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладені обставини колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали було невірно застосовано норми процесуального права, у зв`язку з чим ухвала Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 підлягає скасуванню, а справа № 910/1686/24 - передачі для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 280, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 у справі № 910/1686/24 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 у справі № 910/1686/24 скасувати.

3. Справу № 910/1686/24 передати для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, передбачених ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 30.06.2025

Головуючий суддя М.А. Барсук

Судді М.А. Руденко

Є.Ю. Пономаренко