РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.06.2025Справа № 910/2480/25
Суддя Мудрий С.М., розглянувши справу

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Желардо Трейдз"

про стягнення 43 759,32 грн

Представники сторін: не викликалися.

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2025 року Акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі" (далі - ДТЕК) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-Рух", яке змінило свою назву на "Желардо Трейдз" (далі - Товариство), 43 759,32 грн, з яких: 40 718,39 грн - основний борг, 244,31 грн - 3% річних, 488,62 грн - інфляційні втрати та 2 308,00 грн - пеня, посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії у частині своєчасної та повної оплати вартості послуг з розподілу електричної енергії у листопаді 2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/2480/25 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання). Встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Відповідач правом, наданим статтею 165 ГПК України, на подання відзиву на позов не скористався, хоча про розгляд цієї справи був повідомлений належним чином. Будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не направляв.

При цьому, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина 9 статті 165, частина 2 статті 178 ГПК України).

Приймаючи до уваги те, що Відповідач належним чином був повідомлений про розгляд даної справи, а також враховуючи наявність у матеріалах справи достатньої кількості документів для розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про її розгляд за наявними матеріалами.

Відповідно до статті 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Водночас, суд враховує, що відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

З огляду на зазначені вище обставини, для визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, а також виконання завдання розгляду справи по суті, розгляд справи здійснено за межами строків, встановлених ГПК України, проте в розумні строки.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позові вимоги ДТЕК частково обґрунтованими.

01.02.2023 шляхом підписання заяви-приєднання (Додаток 1) між ДТЕК (за текстом договору - Оператор системи розподілу) та Товариством (за текстом договору - Постачальник) було укладено договір електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії (у редакції від 16.01.2023, розміщеної на офіційному вебсайті позивача: https://www.dtek-kem.com.ua/ua/enter-contract_all), відповідно до пункту 2.1. якого Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії за сукупністю споживачів, які входять до групи Постачальника згідно з реєстром за ЕІС-кодами споживачів та їх точками вимірювання. Реєстр ведеться Оператором системи розподілу в електронному вигляді. Оператор системи розподілу забезпечує надання послуг з розподілу в обсязі, необхідному та достатньому для виконання Постачальником функцій відповідного суб`єкта роздрібного ринку електричної енергії, та надання інших послуг, зокрема з відключення та підключення споживачів.

Постачальник здійснює придбання та оплату послуг з розподілу електричної енергії згідно з умовами глави 3 цього Договору за сукупністю споживачів Постачальника, які згідно з умовами договорів про постачання електричної енергії (комерційних пропозицій Постачальника) здійснюють оплату послуг з розподілу електричної енергії у складі вартості (ціни) електричної енергії Постачальника, та інших послуг Оператора системи розподілу згідно з порядком розрахунків, який є Додатком 2 до цього Договору (пункт 2.2. Договору).

Згідно з абзацом 1 пункту 3.1. Договору ціна послуг з розподілу визначається згідно з Порядком встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженим Регулятором.

У відповідності до положень пункту 3.2. Договору вартість договору складає вартість послуг з розподілу електричної енергії за сукупністю споживачів Постачальника, яким згідно з умовами договорів про постачання електричної енергії (комерційних пропозицій Постачальника) послуги з розподілу електричної енергії придбаває Постачальник, та вартість інших послуг згідно з договором.

Розрахунковим періодом для цілей цього Договору є календарний місяць (пункт 3.3. Договору).

За умовами пункту 3.4. Договору оплата (придбання) послуг з розподілу електричної енергії здійснюється Постачальником у формі попередньої оплати, у тому числі плановими авансовими платежами.

Положеннями пункту 6.6. Договору передбачено, що за внесення платежів, передбачених цим Договором, з порушенням термінів, визначених порядком розрахунків, Постачальник сплачує Оператору системи розподілу пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, за кожний день прострочення, враховуючи день фактичної оплати. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком.

Цей Договір набирає чинності з дня приєднання Постачальника до умов цього Договору і діє протягом 1 року, якщо інший строк не зазначено в заяві-приєднання. Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із Сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 9.1. Договору).

За умовами пункту 10.1. Договору Цей Договір може бути змінений у разі внесення змін або скасування нормативно-правових актів, що регулюють відносини між Оператором системи розподілу та Постачальником. У зв`язку з цим Сторони погоджуються з тим, що Оператор системи розподілу вносить відповідні зміни та доповнення до цього Договору та/або додатків до цього Договору та оприлюднює їх на власному веб-сайті. Якщо Постачальник не ініціював розірвання цього Договору протягом одного місяця з моменту оприлюднення змін та доповнень до цього Договору, вважається, що Постачальник погодився зі зміненим Договором з дати його оприлюднення на веб-сайті Оператора системи розподілу.

04.10.2023 Договір та додатки до нього викладені у новій редакції. При цьому, доказів ініціювання розірвання вказаного правочину матеріали справи не місять та не були надані відповідачем.

Таким чином, вважається, що Постачальник погодився зі зміненим Договором з дати його оприлюднення на веб-сайті Оператора системи розподілу.

Додатком 2 до Договору (Порядок розрахунків) (у редакції від 04.10.2023) передбачено:

Постачальник оплачує послугу з розподілу Оператору системи розподілу якщо згідно з умовами договору про постачання оплату послуги з розподілу забезпечує Постачальник. Вартість послуг Оператора системи розподілу за цим Договором для Постачальника визначається на підставі обсягів електричної енергії і тарифів на розподіл електроенергії Оператора системи розподілу на відповідних класах напруги, що затверджені Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України (далі - НКРЕКП). На вартість послуг з розподілу електричної енергії нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України (пункт 1).

Оператор системи розподілу надає Постачальнику рахунок для оплати планованої вартості послуг з розподілу на розрахунковий період по групі споживачів, які обрали спосіб оплати послуг з розподілу Постачальником, способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору на електронну пошту Постачальника до 12-ї години дня 22-числа місяця, що передує розрахунковому, в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису (далі - КЕП) уповноваженої особи Оператора системи розподілу (пункт 3).

В рахунку обов`язково зазначається планований обсяг електроенергії (кВт*г) на місяць в цілому та вартість послуги розподілу (грн) (пункт 4).

Планована вартість оплати послуг з розподілу на розрахунковий період визначається як добуток планованих місячних обсягів розподілу та тарифів на послуги розподілу Оператора системи розподілу на відповідному класі напруги (пункт 5).

Плановані місячні обсяги розраховуються Оператором системи розподілу за сукупністю споживачів Постачальника, які обрали спосіб оплати послуг розподілу Постачальником та визначається на основі фактичних значень обсягу розподіленої електричної енергії таким споживачам за відповідний попередній розрахунковий період або відповідно до даних прогнозного балансу оператора системи розподілу та прогнозованої частки споживання електричної енергії площадками вимірювань групи "б" споживачів електропостачальника згідно алгоритму, наведеному у Додатку 2а (додається) (пункт 5.1).

Якщо плановані місячні обсяги розраховуються для Постачальника, фактичне значення обсягу розподіленої електричної енергії споживачам якого за попередній період дорівнює « 0» (або для нових Споживачів, які приєднались до системи розподілу), плановані місячні обсяги визначаються на основі розрахункових значень обсягу розподілу електричної енергії на наступний розрахунковий період, з урахуванням договірної потужності та обсягів заявлених споживачем (пункт 5.2).

У разі незгоди Постачальника з розрахованою Оператором системи розподілу планованою вартістю послуг з розподілу Постачальник зобов`язаний сплатити визначену Оператором системи розподілу вартість послугу повному обсязі та надати Оператору системи розподілу свої обґрунтовані письмові заперечення. Наявність таких заперечень не є підставою для відстрочення строку оплати планованої вартості послуг з розподілу, її не оплати, тощо. У разі прострочення Постачальником сплати авансового платежу настають наслідки, передбачені п. 5.5 цього Додатку (пункт 5.3.).

Постачальник до 25 числа місяця (включно), що передує розрахунковому періоду здійснює попередню оплату вартості послуг з розподілу електричної енергії у розмірі 100 % обсягу електроенергії, що підлягає розподілу, розрахованого у відповідності до п. 5.1 цього Додатку, на поточний рахунок Оператора системи розподілу. Датою здійснення оплати за виставленими Оператором системи розподілу Постачальнику платіжними документами є дата, на яку оплачена сума коштів зараховується на поточний рахунок Оператора системи розподілу (пункт 5.6.).

Остаточна вартість послуг з розподілу визначається Оператором системи розподілу на підставі місячних обсягів надання послуги з розподілу Постачальнику за класами напруги та відповідними тарифами (пункт 5.7.).

Оплата послуг з розподілу електроенергії здійснюється виключно в грошовій формі на підставі виставлених Оператором системи розподілу рахунків, крім розрахунків, проведених відповідно до п.6 даного Додатку (пункт 5.8.).

Остаточний розрахунок за надані послуги Постачальник здійснює в розрахунковому місяці на підставі Акта наданих послуг, отриманим від Оператора системи розподілу до 14-го (включно) числа місяця, наступного за розрахунковим (пункт 5.9.).

У разі наявності у Постачальника зауважень до Акта наданих послуг (при наявності розбіжностей), наданого Оператором системи, Постачальник повідомляє про це Оператора системи розподілу, а остаточний розрахунок за розподілену електричну енергію здійснюється Постачальником до 14-го числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим, у розмірі, визначеному в наданому Оператором системи розподілу Акті наданих послуг, з подальшим коригуванням сплачених коштів після врегулювання розбіжностей (пункт 5.10.).

За підсумками розрахункового періоду складається та підписується кожною Стороною Договору Акт надання послуги з розподілу електричної енергії та інші необхідні документи (пункт 10.).

Оператор системи розподілу надсилає Постачальнику Акт надання послуги з розподілу електричної енергії електронною поштою з накладанням КЕП, або іншим способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору до 12 числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим (пункт 11).

Оператор системи розподілу до 15 числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим, надсилає Постачальнику електронною поштою з накладанням КЕП, або іншим способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору Акт надання послуги з розподілу електричної енергії, підписаний зі свого боку (пункт 12).

Постачальник в триденний термін після отримання Акту надання послуги з розподілу електричної енергії зі свого боку підписує його та надсилає Оператору системи розподілу примірник електронною поштою з накладанням КЕП, або іншим способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору. У випадку не повернення підписаного з боку Постачальника Акту надання послуги з розподілу електричної енергії протягом трьох календарних днів, з моменту його отримання, даний Акт вважається підписаним з боку Постачальника. Датою отримання такого акту Постачальником буде вважатися дата його особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою) або дата направлення акту електронною поштою з накладенням КЕП (пункт 13).

У пункті 1 Додатку 3 (Інформаційна взаємодія на ринку електричної енергії між Оператором системи розподілу та Постачальником) Сторони дійшли згоди, що основним способом обміну інформацією та документами, якими Сторони обмінюються при виконанні умов даного Договору є інформаційні технології, в тому числі веб-сервіс "Особистий кабінет" Оператора системи розподілу. У випадку, якщо Сторони не здійснюють інформаційний обмін та обмін документами за допомогою веб-сервісу "Особистий кабінет", Сторони повинні обмінюватися документами, в електронному вигляді за допомогою електронної пошти, шляхом накладання КЕП. Оператор системи розподілу використовує канал передачі даних, контактні номера телефону та/або електронні адреси Постачальника, які надані Постачальником Оператору системи розподілу, в процесі обслуговування, а саме: зазначені Постачальником у заяві про приєднання до умов договору про надання послуг з розподілу, письмових зверненнях до ОСР, бланку Постачальника на якому направлялись до Оператора системи розподілу, листи, повідомлення, тощо та/або відповідних контактних даних, які є доступними у відкритих джерелах інформації та даних, зокрема в мережі Інтернет.

У Додатку 1 до Договору (Заяві-приєднання) відповідачем було вказано свою електронну адресу: .

07.12.2024 ДТЕК було виставлено рахунок №85 від 30.11.2024, з якого вбачається, що заборгованість Товариства за послуги з розподілу електричної енергії за листопад 2024 року (з урахуванням надлишкової оплати за жовтень 2024 року) становить 40718,39 грн (разом із ПДВ), розрахованого таким чином: (44 302,00 кВт - 118,00 кВт) х 0,76797 (тариф, кВт*год) х 1,2 (ПДВ).

На підставі вказаного рахунку, позивачем було складено Акт надання послуги з розподілу електричної енергії за листопад 2024 року №85 від 30.11.2024 на суму 40 718,39 грн.

09.12.2024 ДТЕК було направлено на електронну пошту Товариства () вищезазначений акт з підписом КЕП.

Доказів підписання вказаного акту або надання вмотивованих заперечень проти нього матеріали справи не містять тане були надані відповідачем.

З метою досудового врегулювання спору, 25.12.2024 позивач звернувся до відповідача з вимогою №75519/3/01/1 від 24.12.2024, в якій вимагав сплатити заборгованість за надані послуги з розподілу (передачі) електроенергії на суму 40 718,39 грн.

Однак зазначена вимога була залишена без відповіді та задоволення.

У зв`язку з несплатою Товариством вартості наданих послуг із розподілу електричної енергії за листопад 2024 року за договором електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.02.2023, ДТЕК звернулося з даним позовом до суду про стягнення з Товариства 40 718,39 грн основного боргу, 244,31 грн 3% річних, 488,62 грн інфляційних втрат та 2 308,00 грн пені.

Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статей 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідності до статті 509 ЦК України, статті 173 ГК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Закон України "Про ринок електричної енергії" визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Розподіл електричної енергії (далі - розподіл) - це транспортування електричної енергії від електроустановок виробників електричної енергії або електроустановок оператора системи передачі мережами оператора системи розподілу, крім постачання електричної енергії (пункт 78 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії").

За частинами 1, 2 статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. Діяльність з розподілу електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства. Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до частини 4 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії") оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором. Оплата послуг з розподілу здійснюється за тарифами, які регулює Регулятор відповідно до затвердженої ним методики. Тарифи на послуги з розподілу електричної енергії оприлюднюються операторами систем розподілу в порядку та строки, визначені нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

14.03.2018 постановою НКРЕКП №312 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила).

Розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів (пункт 4.1. розділу IV Правил).

Послуги з розподілу або передачі електричної енергії оплачуються відповідно до умов договору споживача з електропостачальником або споживачем, або електропостачальником на зазначений у відповідних договорах поточний рахунок оператора системи (пункт 4.2. розділу IV Правил).

Порядок розрахунків за послугу з розподілу електричної енергії визначено в Додатку №2 до Договору (у редакції від 04.10.2023):

- оплата послуг з розподілу електроенергії здійснюється виключно в грошовій формі на підставі виставлених Оператором системи розподілу рахунків, крім розрахунків, проведених відповідно до п.6 даного Додатку (пункт 5.8);

- у разі наявності у Постачальника зауважень до Акта наданих послуг (при наявності розбіжностей), наданого Оператором системи, Постачальник повідомляє про це Оператора системи розподілу, а остаточний розрахунок за розподілену електричну енергію здійснюється Постачальником до 14-го числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим, у розмірі, визначеному в наданому Оператором системи розподілу Акті наданих послуг, з подальшим коригуванням сплачених коштів після врегулювання розбіжностей (пункт 5.10);

- за підсумками розрахункового періоду складається та підписується кожною Стороною Договору Акт надання послуги з розподілу електричної енергії та інші необхідні документи (пункт 10);

- оператор системи розподілу надсилає Постачальнику Акт надання послуги з розподілу електричної енергії електронною поштою з накладанням КЕП, або іншим способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору до 12 числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим (пункт 11);

- оператор системи розподілу до 15 числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим, надсилає Постачальнику електронною поштою з накладанням КЕП, або іншим способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору Акт надання послуги з розподілу електричної енергії, підписаний зі свого боку (пункт 12);

- постачальник в триденний термін після отримання Акту надання послуги з розподілу електричної енергії зі свого боку підписує його та надсилає Оператору системи розподілу примірник електронною поштою з накладанням КЕП, або іншим способом комунікації, який визначений в Додатку №3 даного Договору. У випадку не повернення підписаного з боку Постачальника Акту надання послуги з розподілу електричної енергії протягом трьох календарних днів, з моменту його отримання, даний Акт вважається підписаним з боку Постачальника. Датою отримання такого акту Постачальником буде вважатися дата його особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою) або дата направлення акту електронною поштою з накладенням КЕП (пункт 13).

Як було раніше встановлено судом, 07.12.2024 ДТЕК було виставлено рахунок №85 від 30.11.2024, з якого вбачається, що заборгованість Товариства за послуги з розподілу електричної енергії за листопад 2024 року (з урахуванням надлишкової оплати за жовтень 2024 року) становить 40718,39 грн (разом із ПДВ), розрахованого таким чином: (44 302,00 кВт - 118,00 кВт) х 0,76797 (тариф, кВт*год) х 1,2 (ПДВ).

На підставі вказаного рахунку, позивачем було складено Акт надання послуги з розподілу електричної енергії за листопад 2024 року №85 від 30.11.2024 на суму 40 718,39 грн.

09.12.2024 ДТЕК було направлено на електронну пошту Товариства () вищезазначений акт з підписом КЕП.

Доказів підписання вказаного акту або надання вмотивованих заперечень проти нього матеріали справи не містять тане були надані відповідачем.

Отже, Акт надання послуги з розподілу електричної енергії за листопад 2024 року №85 від 30.11.2024 на суму 40 718,39 грн вважається підписаним зі сторони Товариства.

Умовою виконання зобов`язання є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Положеннями статті 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Остаточний розрахунок за надані послуги Постачальник здійснює в розрахунковому місяці на підставі Акта наданих послуг, отриманим від Оператора системи розподілу до 14-го (включно) числа місяця, наступного за розрахунковим (пункт 5.9 Додатку 3 до Договору).

Таким чином, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором електропостачальника про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.02.2023 щодо оплати вартості послуги з розподілу електричної енергії у листопаді 2024 року у розмірі 40 718,39 грн, строк оплати якої настав, суд дійшов висновку про наявність у відповідача основної суми заборгованості у вищезазначеному розмірі.

Також у зв`язку із несвоєчасною оплатою, позивачем заявлено до стягнення 244,31 грн 3% річних та 488,62 грн інфляційних втрат, нарахованих за період з 17.12.2024 по 28.02.2025 на суму боргу у розмірі 40 718,39грн.

Невиконання зобов`язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) статтею 610 ЦК України кваліфікується як порушення зобов`язання.

Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Правові наслідки порушення юридичними і фізичними особами своїх грошових зобов`язань передбачені, зокрема, приписами статей 549-552, 611, 625 ЦК України.

За умовами частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, передумовою для нарахування пені, 3% річних та інфляційних втрат є несвоєчасне виконання боржником грошового зобов`язання (частина друга статті 625 ЦК України), внаслідок чого у боржника виникає обов`язок сплатити кредитору, зокрема, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням унаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суму боргу входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах №703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц).

Інфляційні та річні проценти нараховуються на суму простроченого основного зобов`язання.

Таким чином, зобов`язання зі сплати як 3% річних, як і інфляційних втрат, є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно й вимога про їх сплату є додатковою до основної вимоги (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.0.2020 у справі №910/4590/19; пункт 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №918/631/19).

Велика Палата Верховного Суду також неодноразово зазначала, що у статті 625 ЦК України визначено загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань (висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №686/21962/15-ц, від 31.10.2018 у справі №161/12771/15-ц, від 19.06.2019 у справі №646/14523/15-ц, від 18.03.2020 у справі №711/4010/13, від 23.06.2020 у справі №536/1841/15-ц, від 07.07.2020 у справі №712/8916/17, від 22.09.2020 у справі №918/631/19, від 09.11.2021 у справі №320/5115/17).

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 26.06.2020 у справі №905/21/19 вказала, що методика розрахунку інфляційних збитків відповідно до статті 625 ЦК України передбачає такий математичний підхід, що дозволяє включення інфляційних збитків попереднього періоду до загальної суми боргу, яка обраховується із застосуванням індексів інфляції, визначених Держстатом України на наступні періоди, без переривання ланцюга розрахунку у випадку зниження інфляції менше 100% (дефляції).

З огляду на прострочення відповідачем виконання грошового зобов`язання, перевіривши наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат та процентів річних за вказаний період, суд вважає його арифметично правильним та таким, що відповідає положенням чинного законодавства, відтак з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 488,62 грн інфляційних втрат та 244,31 грн 3% річних.

Крім цього, позивачем заявлено до стягнення 2 308,00 грн пені, нарахованої за період з 17.12.2024 по 28.02.2025 на суму боргу у розмірі 40 718,39 грн.

Стаття 549 ЦК України визначає неустойку (штраф, пеню) як грошову суму або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення ним зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Статтею 230 ГК України визначено, що штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми, які учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі неналежного виконання господарського зобов`язання. Цією ж статтею визначено види штрафних санкцій - неустойка, штраф, пеня. При цьому, порядок нарахування та розмір санкцій, які можуть бути встановлені договором, встановлені частиною 4 статті 231 ГК України: у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання, в певній визначеній грошовій сумі, у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (частина 6 статті 232 ГК України).

Із системного аналізу вищенаведених положень чинного законодавства вбачається, що вказані штрафні санкції можуть бути стягнуті лише у тому випадку (якщо не встановлено законом), коли основне зобов`язання прямо забезпечено неустойкою (пеня, штраф) у чинному договорі, а також ним встановлено її розмір (встановлено за згодою сторін).

Згідно з пунктом 6.6. Договору за внесення платежів, передбачених цим Договором, з порушенням термінів, визначених порядком розрахунків, Постачальник сплачує Оператору системи розподілу пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, за кожний день прострочення, враховуючи день фактичної оплати. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком.

Водночас у відповідності до підпункту 15 пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 25.02.2022 №332 (у редакції постанови від 27.08.2024) на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.

У постанові від 19.04.2024 у справі №911/1359/22 Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду виклав висновок, щодо застосування підпункту 16 пункту 1 (аналогічний підпункту 15 пункту 1) постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 25.02.2022 №332.

Підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 26.04.2022 № 413) - це імперативна норма, якою держава вказала учасниками ринку електричної енергії, що на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".

Об`єднана палата дійшла висновку про те, що рішення Регулятора щодо порядку застосування норм про відповідальність учасників на ринку електроенергії не суперечать нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України про відповідальність у договірних відносинах з огляду на те, що Регулятор в силу Закону наділений повноваженнями унормовувати договірні відносини суб`єктів господарювання, що проводять свою діяльність у сфері енергетики, у тому числі в частині відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії.

При цьому Об`єднана палата наголосила на тому, що такі рішення Регулятора не скасовують встановлену нормами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України відповідальність за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, та не встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк Регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому Законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.

Об`єднана палата звернула увагу, що норми постанови №332 від 25.02.2022 (у редакції від 27.02.2022 №333, у редакції від 26.04.2022) прийняті Регулятором в межах своїх повноважень.

Таким чином, хоча постанова НКРЕКП №332 від 25.02.2022 має нижчу юридичну силу порівняно з Цивільним кодексом України та Господарським кодексом України, втім її норми є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності на ринку електроенергії, зокрема, які уклали між собою двосторонні договори відповідно до статті 66 Закону України "Про ринок електричної енергії", що також обумовлено положеннями статті 179 Господарського кодексу України, яка встановлює нормативне обмеження вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов у разі укладання типового договору.

У вказаній постанові об`єднана палата констатувала правомірність застосування судами приписів Постанови №332 як таких, що мають обов`язковий характер для учасників ринку електричної енергії та погодилася з висновками судів попередніх інстанцій щодо обов`язковості застосування учасниками ринку електроенергії у цьому аспекті саме норм постанов НКРЕКП, відповідно до яких на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" між учасниками ринку електричної енергії.

Об`єднана палата також виходила з того, що Регулятор визначив модель поведінки як зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" між учасниками ринку електричної енергії, та вказав чітко визначений період, а саме на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, а не скасував нарахування та стягнення штрафних санкцій або увільнив від їх нарахування або стягнення.

У вказаній постанові об`єднана палата дійшла висновку про відсутність підстав для відступу від правового висновку, викладеного у постанові від 26.07.2023 у справі №922/1948/22 з урахуванням уточнення такого змісту:

- підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП №332 має обов`язковий характер як норма щодо правового регулювання договірних відносин учасників ринку електроенергії щодо відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії;

- зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" між учасниками ринку електричної енергії є обов`язковим з урахуванням імперативного характеру підпункту 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП №332.

Отже, на спірні правовідносини поширюється дія положень постанови НКРЕКП №332 від 25.02.2022, оскільки договір було укладено між позивачем та відповідачем відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" як учасниками ринку електричної енергії.

Оскільки спірна сума пені нарахована за період дії воєнного стану, суд дійшов висновку про відмову у стягненні пені, відтак позов у цій частині не підлягає задоволенню.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1-3 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі статтею 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, позов ДТЕК підлягає частковому задоволенню.

Судовий збір згідно статті 129 ГПК України та з урахуванням положень частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", якими передбачено застосування коефіцієнту 0,8 для пониження розміру судового збору, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 129, 165, 178, 236-238, 240, 241, 252 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Желардо Трейдз" (69000, Запорізька область, місто Запоріжжя, проспект Соборний, будинок 83/85; ідентифікаційний код 44922480) на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" (04080, місто Київ, вулиця Новокостянтинівська, будинок 20; ідентифікаційний код 41946011) 40 718 (сорок тисяч сімсот вісімнадцять) грн 39 коп. основного боргу, 244 (двісті сорок чотири) грн 31 коп. 3% річних, 488 (чотириста вісімдесят вісім) грн 62 коп. інфляційних втрат та 2 294 (дві тисячі двісті дев`яносто чотири) грн 64 коп. судового збору.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Відповідно до частин 1, 2 статті 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяСергій МУДРИЙ