ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року м. Черкаси Справа № 925/156/25

Господарський суд Черкаської області у складі судді Зарічанської З.В., за участю секретаря судового засідання Лепенець К.В., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Черкаської міської ради,

до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Кас Плюс",

про стягнення 759 975,02 грн,

від позивача - Слинько М.Г. в порядку самопредставництва, посадова інструкція начальника відділу представництва в судах управління юридичного забезпечення департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, розпорядження від 25.02.2022 № 127-р/кр,

від відповідача - Осадчий В.А., адвокат, ордер від 18.03.2025 серія СА № 1116003.

До Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява Черкаської міської ради з вимогою стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кас Плюс" (далі - ТОВ "Кас Плюс") заборгованість за договором оренди землі у розмірі 759 975,02 грн.

Ухвалою від 24.02.2025 суд відкрив провадження у справі № 925/156/25 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 20.03.2025 о 14:00. Встановив сторонам строк для подання заяв по суті.

Суд враховує, що копія ухвали про відкриття провадження у справі вручена відповідачу 27.02.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

В ухвалі про відкриття провадження у справі суд встановив для відповідача строк - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Отже, строк для подання відзиву відповідачем сплив 14.03.2025.

19.03.2025 відповідач подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, клопотання про надання додаткового строку для подання відзиву (у зв`язку із необхідністю отримання додаткових відомостей для підготовки відзиву на позов) та клопотання про відкладення судового засідання.

Ухвалою від 20.03.2025 суд у задоволенні клопотання ТОВ "Кас Плюс" про надання додаткового строку для подання відзиву відмовив та за власною ініціативою продовжив ТОВ "Кас Плюс" строк для подання відзиву на позов до 31.03.2025. Клопотання ТОВ "Кас Плюс" про відкладення судового засідання задовольнив та відклав підготовче засідання у справі № 925/156/25 до 14.04.2025 о 15:30.

27.03.2025 відповідач подав відзив на позов.

02.04.2025 Черкаська міська рада подала відповідь на відзив, у якій заявила клопотання про продовження строку для подання відповіді на відзив.

Ухвалою від 07.04.2025 суд у задоволенні клопотання Черкаської міської ради, викладеного у відповіді на відзив, про продовження строку подання відповіді на відзив відмовив та прийняв відповідь на відзив до розгляду як вчасно подану.

У судовому засіданні 14.04.2025 представники сторін оголосили усні клопотання про продовження строку підготовчого провадження і відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 14.04.2025 суд за клопотанням обох сторін на підставі ч. 3 ст. 177 ГПК України, продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів та оголосив перерву у підготовчому засіданні до 08.05.2025 о 12:00.

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 08.05.2025 суд на підставі п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України закрив підготовче провадження по справі і призначив справу до судового розгляду по суті на 26.05.2025 о 15:00.

У судовому засіданні 26.05.2025 суд заслухав вступні слова представників сторін, дослідив наявні в матеріалах справи докази та ухвалою занесеною до протоколу судового засідання оголосив перерву в судовому засіданні до 17.06.2025 о 12:00.

У судовому засіданні 17.06.2025 суд заслухав виступи представників сторін у судових дебатах.

17.06.2025 суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Черкаська міська рада є власником земельної ділянки загальною площею 0,7119 га, кадастровий номер :06:036:0078, що знаходиться у м. Черкаси по вул. Максима Залізняка, 138/3.

29.07.2008 Черкаська міська рада прийняла рішення № 4-620 "Про надання приватному підприємцю Кавку Сергію Миколайовичу та громадянину Хвастовцю Юрію Олександровичу земельної ділянки в оренду по АДРЕСА_1 ". 08.09.2008 між Черкаською міською радою та ПП Кавко С.М., громадянином ОСОБА_1 укладено договір оренди землі, згідно з яким, орендодавець на підставі вищевказаного рішення Черкаської міської ради від 29.07.2008 № 4-620 надав орендарям, а останні прийняли у строкове платне користування терміном на 49 років земельну ділянку площею 7119,10 кв.м по АДРЕСА_1 , яка за функціональним використанням відноситься до категорії земель промисловості. 30.09.2008 договір зареєстрований у Черкаській регіональній філії ДП "Центр ДЗК при Держкомземі України", про що у Державному реєстрі земель вчинено запис за № 56.

Позивач вказує, що до жовтня 2010 року орендарі належним чином виконували свої договірні обов`язки і в повному обсязі сплачували орендну плату, однак, починаючи з жовтня 2010 року, платежів по договору оренди не вносили, внаслідок чого виникла заборгованість.

За твердженням позивача на вказаній земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 розташовано об`єкт нерухомого майна, загальною площею 869,9 кв.м. Дане майно належало ПП Кавку С.М. та Хвастовцю Ю.О. в рівних частках, що вбачається з договору дарування від 02.04.2010. На підставі вказаного договору дарування від 02.04.2010, ПП Кавко С.М. та Хвастовець Ю.О. подарували об`єкт нерухомості, розташований на орендованій земельній ділянці, в наступних частках таким особам: ОСОБА_2 (розмір частки 2/5), ОСОБА_3 (розмір частки 3/10), ОСОБА_4 (розмір частки 3/10). Договір дарування нежитлової будівлі від 02.04.2010, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Ященко В.М. У п. 2 договору дарування зазначено, що нежитлова будівля розташована на земельній ділянці, яка надана в користування дарувальникам згідно договору оренди земельної ділянки, зареєстрованого в Державному реєстрі земель 30.09.2008 за №56, кадастровий номер :06:036:0078.

Позивач повідомляє, що оскільки первинні орендарі не повідомили про відчуження нерухомого майна, як то передбачено пп. "г" п. 31 Договору оренди, та тривалий час не здійснювалася оплата за даним договором, Черкаська міська рада, не володіючи інформацією про договір дарування, звернулася до суду із позовом до ФОП Кавка С.М. та ОСОБА_1 , у якому просила стягнути з відповідачів заборгованість за договором оренди. Судом першої інстанції у господарській справі № 925/1242/13 відмовлено в задоволенні позовних вимог, а постановою апеляційної інстанції від 28.01.2014 залишено рішення без змін та зазначено: "Як було встановлено вище, припинення обов`язку щодо внесення орендних платежів відбулося з моменту фактичної відмови відповідачів від користування земельною ділянкою (а саме з моменту переходу права власності на нерухоме майно до інших осіб), оскільки після переходу права власності, користування нерухомим майном та орендованою земельною ділянкою здійснюють нові власники нерухомості (аналогічна позиція викладена в постанові ВСУ України від 06.06.2011 р. по справі №11/227, а також в постанові Вищого господарського суду України від 27.11.2012р. по справі №3275005/1302/2012)".

Позивач зазначає, що в подальшому, 30.10.2020 на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 передали свої частки у вищевказаному нерухомому майні до статутного капіталу ТОВ "Кас Плюс". На даний час ТОВ "Кас Плюс" є власником 3/5 частки в нерухомому майні від загальної площі 869,9 кв.м, а тому, на переконання позивача, до ТОВ "Кас Плюс" перейшов обов`язок зі сплати коштів за користування земельною ділянкою згідно вищезазначеного Договору оренди, що відповідає положенням ст. 120 Земельного кодексу України.

За розрахунком позивача, заборгованість відповідача за період 30.10.2020 - 31.01.2025 становить 759 975,02 грн.

У відзиві заперечуючи проти позову відповідач зазначає, що погоджується з позовними вимогам частково та визнає факт наявності заборгованості в розмірі 368 467,77 грн, не визнаючи при цьому суму заборгованості в розмірі 391 507,25 грн.

В обґрунтування викладеного відповідач зазначає, що земельна ділянка на момент відведення була віднесена до цільового призначення "1.10 Промисловості" та протягом усього спірного періоду не відбулося зміни цільового призначення земельної ділянки та відповідно не відбулося зміни її оцінки (окрім щорічної індексації на коефіцієнт встановлений Кабінетом Міністрів України).

З огляду на викладене відповідач зазначає про неправильне застосування коефіцієнтів та витягів із нормативної грошової оцінки із врахуванням сталості цільового призначення земельної ділянки.

Так, витяг із нормативної грошової оцінки № 791-гр.-2008 зареєстрований від 20.08.2008 № 146-25-2 чітко засвідчує значення Кф=1,2 (землі промисловості). Згідно витягу із нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки від 20.07.2011 № 13789/01-07 коефіцієнт Кф (землі промисловості) становив 1,2. В той же час застосування в витягах НГО у 2019-2020 роках Кф 3,0 є, на думку відповідача, неправомірним. В той же час у витязі з НГО 2024 року застосовано коефіцієнт 1,2.

На переконання відповідача, підлягає застосуванню саме нормативна грошова оцінка 2011 року із врахуванням усіх коефіцієнтів індексації за ці роки.

Відповідач наводить контррозрахунок заборгованості з орендної плати за період заявлений позивачем - 30.10.2020 - 31.01.2025 в розмірі 368 467,77 грн.

У відповіді на відзив позивач заперечує проти доводів відповідача та зазначає, що предметом спору в даній справі є стягнення коштів у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою, а не внесення чи невнесення коду КВЦПЗ, що само собою не спростовує факту несплати таких коштів. Відповідач набуваючи право власності на нежитлові приміщення, повинен був передбачити наслідки у вигляді виникнення додаткових обов`язків, у тому числі щодо внесення плати за землю комунальної власності у формі орендної плати. З моменту виникнення права власності на нерухоме майно саме у власника такого нерухомого майна виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під своїм об`єктом нерухомості.

Позивач наполягає на тому, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, який підтверджує дані про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка у свою чергу є основою для розрахунку орендної плати за землю. З витягу з технічної документації про НГО земельної ділянки за 2020 рік, що код Класифікації видів цільового призначень земель (КВЦПЗ) відсутній, та відповідний код КВЦПЗ було зазначено лише в 2024 році, що вбачається безпосередньо з відповідних витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. При розрахунку заборгованості з орендної плати за використання відповідачем земельної ділянки на суму 759 975,02 грн були використані витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, зокрема № 2750 від 04.06.2020 та від 18.07.2024 № НВ-024, виготовлені ГУ Держгеокадастру у Черкаській області за відповідні календарні роки.

Так, на думку позивача, оскільки у вказаному витягу № 2750 від 04.06.2020 відсутній код КВЦПЗ земельної ділянки з к/н: :06:036:0078, а тому правомірно був застосований коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) із зазначенням "3,0", що відповідало чинним нормативно-правовим актам, а саме: Наказу Міністерства аграрної політики та продовольства № 489 від 25.11.2016.

Отже, позивач стверджує, що відповідач набуваючи право власності на нежитлові приміщення, повинен був передбачити наслідки у вигляді виникнення додаткових обов`язків, у тому числі, щодо внесення плати за землю комунальної власності у формі орендної плати. З моменту виникнення права власності на нерухоме майно саме у власника такого нерухомого майна виникає обов`язок зі сплати коштів за користування земельною ділянкою.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив таке.

Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, власником земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 площею 0,7119, розташованої за адресою Черкаська область, м. Черкаси, вулиця Громова, 183/3, є Черкаська міська рада.

29.07.2008 Черкаська міська рада ухвалила рішення № 4-620 Про надання приватному підприємцю Кавку Сергію Миколайовичу та громадянину Хвастовцю Юрію Олександровичу земельної ділянки в оренду по АДРЕСА_1 , відповідно до п. 2 якого, вирішила надати підприємцю Кавку Сергію Миколайовичу та громадянину Хвастовцю Юрію Олександровичу земельну ділянку площею 7119,10 кв.м по АДРЕСА_1 в оренду на 49 років (без права передачі її в суборенду) під нежитлове приміщення по виробництву будматеріалів за рахунок землекористування ВАТ "Черкасиплодовоч". За основним цільовим призначенням земельну ділянку віднести до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. За функціональним використанням земельну ділянку віднести до категорії земель промисловості.

У витязі від 20.08.2008 № 791-гр.-2008 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки під нежитловим приміщенням по виробництву будматеріалів за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено такі відомості про земельну ділянку, зокрема:

площа земельної ділянки: 7119,10 кв.м;

коефіцієнт Кф = 1,2 - (землі промисловості);

нормативна грошова оцінка земельної ділянки під забудовою земель промисловості: 787434 грн.

08.09.2008 Черкаська міська рада (Орендодавець) та приватний підприємець Кавко С.М., громадянин ОСОБА_1 (Орендарі) підписали Договір оренди землі. (далі - Договір)

Орендодавець на підставі рішення четвертої сесії Черкаської міської ради від 29.07.2008 року № 4-620 надає, а орендарі приймають в строкове платне користування земельну ділянку, що за цільовим призначенням відноситься до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, яка знаходиться по АДРЕСА_1 . (п. 1 Договору)

В оренду передається земельна ділянка площею 7119,10 кв.м під нежитлове приміщення по виробництву будматеріалів. За функціональним використанням земельна ділянка відноситься до категорії земель промисловості. (п. 2 Договору)

На земельній ділянці знаходяться такі об`єкти нерухомого майна та інфраструктури: нежитлове приміщення. (п. 3 Договору)

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 20.08.2008 № 791-гр.-2008 становить 787434,0 (сімсот вісімдесят сім тисяч чотириста тридцять чотири) грн. (п. 5 Договору)

Договір укладено на 49 років (з дати прийняття рішення Черкаської міської ради від 29.07.2008 року № 4-620). Після закінчення строку договору орендарі мають переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендарі повинні не пізніше ніж за 90 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію. (п. 8 Договору)

Обчислення розміру грошової оцінки та орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення, функціонального використання та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів України формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії. (п. 10 Договору)

Земельна ділянка передається в оренду під нежитлове приміщення по виробництву будматеріалів. (п. 15 Договору)

Цільове призначення земельної ділянки землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. (п. 16 Договору)

У разі відчуження будівель та споруд (або їх часток), розташованих на земельній ділянці, наданій в оренду, орендарі зобов`язані повідомити про це орендодавця в 10-денний термін з дня відчуження, а також повідомити нового власника про необхідність оформлення правових документів на землю. До державної реєстрації прав третіх осіб на користування земельною ділянкою орендна плата вноситься орендарями у повному обсязі з урахуванням фактичного цільового використання земельної ділянки новим власником майна. (пп. "г" п. 31 Договору)

01.10.2008 Черкаська міська рада та приватний підприємець Кавко С.М., ОСОБА_1 підписали Акт приймання-передачі спірної земельної ділянки.

02.04.2010, ОСОБА_1 , ОСОБА_5 (дарувальники) та ОСОБА_2 , ОСОБА_6 від імені малолітніх дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (Обдаровувані) підписали Договір дарування нежитлової будівлі, відповідно до п. 1 якого, Дарувальники передають у власність, а Обдаровувані приймають у власність нежитлову будівлю, що знаходиться по АДРЕСА_1 , а саме цех, зазначений в плані під літ. "Г, г", загальною площею 874,5 в таких частинах: ОСОБА_1 - 2/5 (дві п`яті) частини нежитлової будівлі дарує ОСОБА_2 , 1/10 (одну десяту) частину - малолітнім ОСОБА_3 , ОСОБА_4 порівну, ОСОБА_5 - 1/2 (одну другу) частину нежитлової будівлі дарує малолітнім ОСОБА_3 , ОСОБА_4 порівну.

Відповідно до п. 2 Договору дарування нежитлової будівлі, ця нежитлова будівля розташована на земельній ділянці площею 7119,10 кв.м, наданій в користування Дарувальникам згідно договору оренди земельної ділянки, зареєстрованого в Державному реєстрі земель 30.09.2008 року за № 56, кадастровий номер :06:036:0078.

13.04.2010, згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно Комунального підприємства "Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації", зареєстровано право власності ОСОБА_2 (2/5), ОСОБА_4 (3/10), ОСОБА_3 (3/10) на нежитлову будівлю за адресою АДРЕСА_1 .

07.08.2013 Черкаська міська рада звернулася до суду із позовом до фізичної особи-підприємця Кавко Сергія Миколайовича та фізичної особи-підприємця Хвастовця Юрія Олександровича про стягнення заборгованості по орендній платі за договором оренди землі від 08.09.2008.

22.10.2013 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення, яким у задоволенні позову відмовив повністю. Постановою від 28.01.2014 Київський апеляційний господарський суд рішення суду залишив без змін, при цьому зазначивши в мотивувальній частині рішення: "... як було встановлено вище, припинення обов`язку щодо внесення орендних платежів відбулося з моменту фактичної відмови відповідачів від користування земельною ділянкою (а саме з моменту переходу права власності на нерухоме майно до інших осіб), оскільки після переходу права власності, користування нерухомим майном та орендованою земельною ділянкою здійснюють нові власники нерухомості..."

У витязі від 04.06.2020 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 за адресою м. Черкаси, вул. Максима Залізняка, буд. 138/3 визначено такі відомості:

категорія земель: у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель;

цільове призначення земельної ділянки: у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель;

площа земельної ділянки, кв.м: 7119;

коефіцієнт Кф: 3;

площа земельної ділянки під забудовою, кв.м: 7119,00;

нормативна грошова оцінка земельної ділянки під забудовою, грн: 10 248 939,54.

Зі змісту викладеного випливає, що станом на 04.06.2020 Міськрайонне управління у Черкаському районі та м. Черкасах Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області встановило відсутність у відомостях Державного земельного кадастру коду класифікації видів цільового призначення спірної земельної ділянки.

30.10.2020, згідно з Актом приймання-передачі нерухомого майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Кас Плюс" :

- ОСОБА_4 передала, а ТОВ "Кас Плюс" прийняло 3/10 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 29837296, тип майна: нежитлова будівля, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа об`єкту нерухомого майна: 869,9 кв.м;

- ОСОБА_3 передав, а ТОВ "Кас Плюс" прийняло 3/10 частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером: 29837296, тип майна: нежитлова будівля, що знаходиться за адресою: Черкаська обл., м. Черкаси, вулиця Громова, будинок 138/3, загальна площа об`єкту нерухомого майна: 869,9 кв.м.

Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна - реєстраційний номер 101 - нежитлова будівля загальною площею 869,9 кв.м за адресою: Черкаська обл., м. Черкаси, вул. Залізняка Максима, будинок 138/3, 11.12.2020 зареєстровано право власності 3/5 частини ТОВ "Кас Плюс".

Отже, з викладеного випливає, що право власності на 3/5 частини нежитлової будівлі площею 869,9 кв.м, яка знаходиться за адресою вул. Залізняка Максима (кол. Громова), буд. 138/3, м. Черкаси, яка знаходиться на земельній ділянці площею 7119,10 кв.м та належить Черкаській міській раді, передана у користування за Договором оренди землі від 08.09.2008 належить ТОВ "Кас Плюс" з 30.10.2020.

Суд враховує, що відповідно до ч. 2, 4 ст. 120 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) в редакції станом на 16.10.2020, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Згідно зі ст. 377 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), в редакції станом на 16.10.2020, до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків та об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації).

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України "Про оренду землі" в редакції станом на 16.10.2020, до особи, якій перейшло право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що розташовані на орендованій земельній ділянці, також переходить право оренди на цю земельну ділянку. Договором, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, припиняється договір оренди земельної ділянки в частині оренди попереднім орендарем земельної ділянки, на якій розташований такий житловий будинок, будівля або споруда.

Отже, у разі переходу права власності на майно, що знаходиться на орендованій земельній ділянці, до нового власника з моменту набуття права власності на це майно переходить право оренди земельної ділянки, на якій вказане майно розміщене у тому самому обсязі та умовах, які були у попереднього власника. З моменту набуття права власності на нерухоме майно особа, яка стала новим власником такого майна, одночасно набуває права оренди земельної ділянки, на якій розміщене це майно у зв`язку з припиненням права власності на нього та, відповідно, припиненням права користування попереднього власника земельною ділянкою, на якій це майно розміщене, згідно з частиною другою статті 120 ЗК України. (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.02.2020 у справі № 922/510/19)

Таким чином, з моменту набуття права власності на 3/5 частини нежитлової споруди (30.10.2020), до відповідача перейшло право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача, тобто за умовами Договору оренди землі від 08.09.2008.

Фактично, з 30.10.2020 відповідач став орендарем за Договором оренди землі від 08.09.2008, внаслідок чого в нього виник обов`язок зі сплати орендної плати за Договором.

Згідно з витягом від 18.07.2024 № НВ-024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 становить 5 450 519,97 грн. Вказаний розмір нормативно грошової оцінки відповідає визначеному в інформації Державного земельного кадастру станом на 12.08.2024.

Відповідно до рішення Черкаської міської ради від 13.05.2010 № 5-657 "Про плату за оренду землі", ставка орендної плати встановлена в розмірі 3 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Відповідно до рішення Черкаської міської ради від 27.06.2019 № 2-4690 Про затвердження Положень та ставок місцевих податків і зборів на території міста Черкаси, ставка орендної плати за користування земельними ділянками, які належать до категорії "інші землі" становить 3 % від їх нормативно-грошової оцінки.

Отже, протягом всього спірного періоду для розрахунку орендної плати за спірну земельну ділянку встановлена ставка орендної плати в розмірі 3 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Так за розрахунком позивача, у відповідача виникла заборгованість зі сплати орендної плати за Договором за період 30.10.2020 - 31.01.2025 у розмірі 759 975,02 грн, яка не сплачена відповідачем, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

На спростування доводів позивача, відповідач надав до справи лист Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 20.03.2025 № ПІ-26/0-29/0/63-25, відповідно до якого, за інформацією Відділу № 4 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин (далі - Відділ № 4) станом на 01.01.2013 в Книзі записів про державну реєстрацію державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди зареєстровано (реєстраційний номер в Книзі 56 від 30.09.2008) договір оренди земельної ділянки за адресою: Черкаська область, м. Черкаси, по вул. Громова, 138/3; кадастровий номер :06:036:0078, площа 7119 кв.м, надано ПП Кавку Сергію Миколайовичу та гр. Хвастовцю Юрію Олександровичу, договір укладено на 49 років. Відповідно до договору оренди укладеного 08.09.2008 земельна ділянка площею 7119 кв.м за цільовим призначенням відноситься до земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення. За функціональним використанням - категорія земель промисловості. Вказане цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 визначене у відповідності до Українського класифікатора цільового призначення земель, затвердженого листом Державного комітету України із земельних ресурсів від 24.04.1998 № 14-1-7/1205 (далі - УКЦВЗ) - 1.10. землі промисловості. Відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :06:036:0078 перенесені до Державного земельного кадастру в автоматизованому режимі. Станом на сьогоднішній день, відповідність кодів цільового призначення, присвоєних згідно з УКЦВЗ, певним кодам видів цільового призначення, визначається згідно додатку 59 до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051. Цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 приведено у відповідність до вимог чинного законодавства. Цільове призначення земельної ділянки визначено з кодом виду цільового призначення: 11.02 Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, включаючи об`єкти оброблення відходів, зокрема з енергогенеруючим блоком.

Згідно з листом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 20.03.2025 № ПІ-27/0-28/0/63-25, про надання інформації, останнє зазначило, що: за інформацією Відділу № 4 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління, Кф (коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки) визначається нормативно-правовою базою, а саме діючим на час розроблення Нормативної грошової оцінки земель міста Черкаси Порядком нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11 зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 05.04.2006 № 388/12262 (втратив чинність). Таким чином, в нормативній грошовій оцінці земель міста Черкаси застосовано коефіцієнт Кф для земель промисловості з кодами розділів DA, B, DB, DC, DD, DE, DF, DG, DH, DI, DJ, DK, DL, DM, DN із значенням 1,2. Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області зауважило, що при формуванні витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок нормативно-правовою базою встановлювались інші підходи до застосування Кф в залежності від наявності інформації про земельні ділянки в Державному земельному кадастрі. Зазначену інформацію відображено в Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженому Наказом Мінагрополітики України від 25.11.2016 № 489 (втратив чинність), та Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147.

Розглядаючи спір, суд враховує такі положення чинного законодавства.

Як уже встановлено судом, з моменту набуття відповідачем права власності на 3/5 частини нежитлової споруди, до нього перейшло право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача, тобто за умовами Договору оренди землі від 08.09.2008.

Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про оренду землі", іншими законами України та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

П. 14.1.136 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Відповідно до ст. 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, і платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Згідно зі ст. 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Ст. 24 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Суд встановив, що відповідач, як орендар за Договором зобов`язаний сплачувати позивачу, як орендодавцю орендну плату за земельну ділянку в частині пропорційній частці об`єкту нерухомого майна, що перебуває у власності відповідача. Вказане не заперечується відповідачем. Спірне питання між сторонами виникло в ході визначення розміру орендної плати за спірний період.

Розраховуючи розмір орендної плати позивач зазначає таке.

Згідно з розрахунком частки та площі для нарахування плати за земельну ділянку, частка землекористування (площа для нарахування плати за землю) залежно від площі нежитлових приміщень, що перебувають у власності відповідача (3/5 від 869,9 = 521,94 кв.м) становить: 4 271,4 кв.м (521,94 : 869,9 = 0,6; 0,6 х 7 119= 4 271,4).

Такий розрахунок частки не заперечується відповідачем.

Позивач покликається на п. 9 Договору, за яким сторони передбачили, що за оренду земельної ділянки орендар сплачує орендну плату у грошовій формі. Річна орендна плата за земельну ділянку встановлюється в розмірі 4 % від її нормативної грошової оцінки і на час укладення договору становить 31 497 грн та на ч. 2 п. 13 Договору, відповідно до якого, умови договору про розмір орендної плати переглядається у разі: проведення щорічної індексації нормативної грошової оцінки землі, внесення інших змін на підставі вимог діючого законодавства, а також у разі будь-яких змін Черкаською міською радою розмірів орендної плати, що діють в м. Черкаси, розмір грошової оцінки земельної ділянки та розмір щорічної орендної плати змінюватиметься без внесення змін та доповнень до цього договору.

Позивач зазначає, що як на момент укладення сторонами договору оренди, так і на час виникнення спору, обов`язковим елементом визначення розміру орендних платежів є нормативна грошова оцінка земельних ділянок (ст. 5 Закону України "Про оцінку земель").

Позивач, серед іншого, покликається на такі положення законодавства і доходить таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель", технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до ч. 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель", дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Позивач доходить висновку, що технічна документація з нормативно-грошової оцінки землі затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою, та з вказаного закону не випливає обов`язку отримувати витяг з технічної документації про нормативно-грошову оцінку землі щорічно, якщо не було розроблено відповідної нової технічної документації з нормативно-грошової оцінки землі, яка має затверджуватися відповідною сільською, селищною, міською радою.

Згідно зі ст. 289 Податкового кодексу України, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року, що визначається за формулою:

Кі = 1:100,

де І - індекс споживчих цін за попередній рік.

У разі якщо індекс споживчих цін перевищує 115 відсотків, такий індекс застосовується із значенням 115.

Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до повідомлення Держгеокадастру від 13.01.2025 "Про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2024 рік" значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2017-2020 рр. була сталою і застосовувалася із значенням 1.0, за 2021 рр. становить для земель несільськогосподарського призначення - 1,1, за 2022 рік - 1,15, за 2023 - 1,051, за 2024 - 1,12.

Згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.06.2020 № 2750, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 у 2020 році становить 10 248 939,54 грн при цьому розмір НГО 1 кв.м. становить 1 439,66 грн (10 248 939,54 : 7119), а розмір НГО відповідно до площі для нарахування плати (4 271,4 кв.м.) становить 6 149 363,72 грн. (1 439,66 х 4 271,4).

З урахуванням коефіцієнтів індексації, позивач розраховує нормативно-грошову оцінку у 2021 році, як і у 2020 році - 6 149 363,72 грн, у 2022 відповідно до площі для нарахування плати (4 271,4 кв.м.) - 6 764 300,10 грн (6 149 363,72 х 1,1), у 2023 -7 778 945,11 грн (6 764 300,10 : 1,15).

Згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 18.07.2024, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 у 2024 році становить 5 450 519,97 грн, при цьому розмір НГО 1 кв.м. становить 765,63 грн (5 450 519,97 /7119), а розмір НГО відповідно до площі для нарахування плати (4 271,4 кв.м.) становить 3 270 311,98 грн (765,63 х 4 271,4). З урахуванням коефіцієнтів індексації, що зазначені вище, нормативно-грошова оцінка за 2025 рік, за розрахунком позивача, становить 3 662 749,42 грн (3 270 311,98 х 1,12).

Також позивач, розраховуючи заборгованість, застосовує ставку орендної плати за користування такими земельними ділянками в розмірі 3% від її нормативно-грошової оцінки.

Згідно з розрахунком позивача, заборгованість відповідача по договору оренди землі за період з 30.10.2020 (дати набуття права власності) по 31.01.2025 (дата розрахунку з метою звернення до суду) становить 759 975,02 грн.

Заперечуючи проти розрахунку позивача, відповідач вказує про безпідставне застосування при обрахунку розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки Кф 3, як це випливає зі змісту витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.06.2020 та наполягає на тому, що підлягає застосуванню саме нормативна грошова оцінка 2011 року (із урахуванням Кф 1,2) із врахуванням усіх коефіцієнтів індексації за спірний період.

Щодо розміру заборгованості з орендної плати суд зазначає таке.

Дослідивши витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, суд встановив, що дійсно, у витязі від 20.08.2008 при розрахунку застосовано коефіцієнт Кф 1,2, як і у витязі від 20.07.2011, тоді як у витязі від 04.06.2020 коефіцієнт Кф визначений у розмірі 3.

Відповідно до пояснювальної записки до витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки на земельну ділянку ПП ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки Таб. 3 "Порядку грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів".

Згідно з ч. 1, 3 ст. 19 ЗК України, землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення. Земельна ділянка, яка за основним цільовим призначенням належить до відповідної категорії земель, відноситься в порядку, визначеному цим Кодексом, до певного виду цільового призначення, що характеризує конкретний напрям її використання та її правовий режим.

Згідно зі ст. 20 ЗК України, при встановленні цільового призначення земельних ділянок здійснюється віднесення їх до певної категорії земель та виду цільового призначення. При зміні цільового призначення земельних ділянок здійснюється зміна категорії земель та/або виду цільового призначення. (ч. 1) Віднесення земельних ділянок до певної категорії та виду цільового призначення земельних ділянок здійснюється щодо: земельних ділянок, якими розпоряджаються Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, - за рішенням відповідного органу; земельних ділянок приватної власності - їх власниками. Зміна цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності, віднесених до категорій земель житлової та громадської забудови, земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення, а також земельних ділянок (крім земельних ділянок, розташованих на територіях, об`єктах природно-заповідного фонду, та земельних ділянок лісогосподарського призначення), на яких розташовані будівлі, споруди, що є у приватній власності землекористувача, який використовує земельні ділянки на правах постійного користування, оренди, емфітевзису, суперфіцію, може здійснюватися землекористувачем. У такому разі зміна цільового призначення земельної ділянки не потребує прийняття рішень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органу виконавчої влади та органу місцевого самоврядування, який здійснює розпорядження відповідною земельною ділянкою. Зміна землекористувачем цільового призначення земельної ділянки державної, комунальної власності, наданої йому в користування (крім постійного користування) без проведення земельних торгів для провадження певної діяльності, не повинна призводити до провадження ним на такій земельній ділянці іншої діяльності (крім випадків розташування на земельній ділянці будівель, споруд, що перебувають у власності землекористувача). (ч. 2) При внесенні до Державного земельного кадастру відомостей про встановлення або зміну цільового призначення земельної ділянки належність земельної ділянки до відповідної функціональної зони визначається за даними Державного земельного кадастру. Відомості про цільове призначення земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру. (ч. 4)

Так, як уже встановлено судом, за рішенням Черкаської міської ради від 29.07.2008 № 4-620, спірна земельна ділянка за основним цільовим призначенням віднесена до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. За функціональним використанням - до категорії земель промисловості.

Відповідно до п. 16 Договору, цільове призначення земельної ділянки землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Землями промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення визнаються земельні ділянки, надані в установленому порядку підприємствам, установам та організаціям для здійснення відповідної діяльності. (ч. 1 ст. 65 ЗК України)

До земель промисловості належать землі, надані для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд промислових, гірничодобувних, транспортних та інших підприємств, їх під`їзних шляхів, інженерних мереж, адміністративно-побутових будівель, інших споруд. (ч. 1 ст. 66 ЗК України)

Відповідно до абз. 1, 2 п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про Державний земельний кадастр", у разі якщо земельні ділянки, обмеження (обтяження) у їх використанні зареєстровані до набрання чинності цим Законом у Державному реєстрі земель, відомості про такі земельні ділянки, обмеження (обтяження) підлягають перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку, без подання заяв про це їх власниками, користувачами та без стягнення плати за таке перенесення. Відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, що містяться в документації із землеустрою та оцінки земель, затвердженої та переданої до Державного фонду документації із землеустрою до 1 січня 2013 року, підлягають перенесенню до Державного земельного кадастру на безоплатній основі центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, та його територіальними органами відповідно до їх повноважень.

Згідно з Тимчасовим порядком ведення державного реєстру земель, затвердженим наказом Держкомзему України 02.07.2003 № 174, Державний реєстр земель - це складова частина державного земельного кадастру, який складається з книги записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі із зазначенням кадастрових номерів земельних ділянок та Поземельної книги, яка містить відомості про земельну ділянку і формується за допомогою АС ДЗК.

З викладеного випливає, що з 01.01.2013 дані про спірну земельну ділянку, в т.ч. дані про її оцінку з урахуванням функціонального призначення такої земельної ділянки підлягали перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку з Державного реєстру земель.

Суд враховує, що у витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.06.2020, відповідно до якого, нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 10 248 939,54 грн, зазначено про застосування при розрахунку Кф - 3. При цьому вказано, що у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код класифікації цільового призначення земель.

В обґрунтування викладеного позивач зазначає, що оскільки у витязі № 2750 від 04.06.2020 відсутній код КВЦПЗ земельної ділянки з к/н: :06:036:0078, а тому правомірно був застосований коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) із зазначенням "3,0", що відповідало чинним нормативно-правовим актам, а саме: Наказу Міністерства аграрної політики та продовольства № 489 від 25.11.2016.

Дійсно, відповідно до п. 2 примітки до Додатку 1 до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (пункт 5 розділу ІІ) - Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф), передбаченого Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 25.11.2016 № 489, у разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 3,0.

Водночас, зі змісту витягів з технічної документації від 20.08.2008 та від 20.07.2011 випливає, що відомості про спірну земельну ділянку та її код Класифікації видів цільового призначення були внесені до технічної документації.

Крім того, зі змісту листа Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 20.03.2025 № ПІ-26/0-29/0/63-25 випливає, що станом на 01.01.2013 в Книзі записів про державну реєстрацію державних актів на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди зареєстровано (реєстраційний номер в Книзі 56 від 30.09.2008) договір оренди земельної ділянки за адресою: Черкаська область, м. Черкаси, по вул. Громова, 138/3; кадастровий номер :06:036:0078, площа 7119 кв.м, надано ПП Кавку Сергію Миколайовичу та гр. Хвастовцю Юрію Олександровичу, договір укладено на 49 років. Відповідно до договору оренди укладеного 08.09.2008 земельна ділянка площею 7119 кв.м за цільовим призначенням відноситься до земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення. За функціональним використанням - категорія земель промисловості. Відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :06:036:0078 перенесені до Державного земельного кадастру в автоматизованому режимі. Цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :06:036:0078 приведено у відповідність до вимог чинного законодавства. Цільове призначення земельної ділянки визначено з кодом виду цільового призначення: 11.02 Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, включаючи об`єкти оброблення відходів, зокрема з енергогенеруючим блоком.

Як уже зазначено вище, з 01.01.2013 дані про спірну земельну ділянку, в т.ч. дані про її оцінку враховуючи її функціональне призначення підлягали перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку з Державного реєстру земель. Як свідчать матеріали справи, всупереч вимог законодавства, дані щодо функціонального призначення спірної земельної ділянки не були перенесені до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України "Про Державний земельний кадастр" до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, належать ведення та адміністрування Державного земельного кадастру.

Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру. (п. 1 Положення "Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру", що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15).

Отже саме на Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру покладено обов`язок ведення та адміністрування Державного земельного кадастру, і в даному випадку, саме Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, орган виконавчої влади, несе відповідальність за некоректне перенесення в автоматизованому порядку даних про оцінку спірної земельної ділянки, зокрема про її функціональне призначення, коефіцієнта Кф, до Державного земельного кадастру з Державного реєстру земель, а не орендар такої земельної ділянки. Тому вказане не може бути підставою для зобов`язання відповідача сплачувати орендну плату у більшому розмірі у зв`язку із застосуванням Кф 3, як до земельної ділянки, функціональне призначення якої не визначене, за умови належного визначення функціонального призначення земельної ділянки - землі промисловості і необхідність застосування Кф у розмірі 1,2.

Щодо доводів позивача про те, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, який підтверджує дані про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка у свою чергу є основою для розрахунку орендної плати за землю, суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20 про те, що з огляду на те, що земельним законодавством та ПК України не обмежується можливість подання доказів щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати виключно витягом з Державного земельного кадастру, належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, наданий відповідно до статей 98 - 103 ГПК України, які містять інформацію щодо предмета спору в цій справі. Відтак убачаються помилковими висновки судів, які застосовують приписи статей 20, 23 Закону України "Про оцінку земель" у спосіб тлумачення витягу про нормативну грошову оцінку певної земельної ділянки - як єдиного належного доказу на підтвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати чи повернення безпідставно збережених грошових коштів фактичним землекористувачем без оформлення орендного договору.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 ЗК України грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2 розділу І Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, що затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213, що була чинна до 10.11.2021 (далі - Методика № 213) інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви. (абз. 1 п. 2-1 Методики № 213)

Тобто витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки. Він складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.

У постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 12.11.2018 у справі № 814/789/12, від 10.09.2020 у справі № 817/1793/17, від 30.09.2020 у справі № 817/1779/17 зроблено висновок про те, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а носить індивідуальний характер.

Згідно з інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 12.08.2024, що надана позивачем (а.с. 39) спірна земельна ділянка віднесена до категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. За цільовим призначенням - 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

На підставі викладеного суд доходить висновку, що з моменту передання спірної земельної ділянки в оренду за Договором, зміни цільового призначення земельної ділянки не відбулось.

Отже, при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки обґрунтованим є застосування Кф 1,2, а не Кф=3, як помилково застосовано під час розрахунку нормативної грошової оцінки за 2020 рік (а.с. 37).

Протягом спірного періоду методологічні засади проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка застосовується у випадках, визначених Законом України "Про оцінку земель" встановлювались, зокрема, Методикою нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 (втратила чинність 10.11.2021) (далі - Методика № 213) та Методикою нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147 (далі - Методика № 1147).

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності. (п. 2 розділу І Методики № 213)

Так відповідач розпочав користування спірною земельною ділянкою (до нього перейшли права та обов`язки орендаря за Договором) з 30.10.2020 з моменту передачі на підставі Акта приймання-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ "Кас Плюс".

Відповідно до п. 21 розділу ІІІ Методики № 213 (чинної до 10.11.2021), нормативна грошова оцінка земель населених пунктів визначається за формулою:

Цн = В х Нп : Нк х Кф х Км, (7)

де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях);

В - витрати на освоєння та облаштування території в розрахунку на квадратний метр (у гривнях);

Нп - норма прибутку (6%);

Нк - норма капіталізації (3%);

Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (під житлову та громадську забудову, для промисловості, транспорту тощо);

Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Витрати на освоєння та облаштування території включають відновну вартість - як первісну вартість, що змінюється після проведення переоцінки, інженерної підготовки головних споруд і магістральних мереж водопостачання, каналізації, теплопостачання, електропостачання (у тому числі зовнішнього освітлення) слабкострумових пристроїв, газопостачання, дощової каналізації, вартість санітарної очистки, зелених насаджень загального користування, вулично-дорожньої мережі, міського транспорту станом на початок року проведення оцінки.

Коефіцієнт, який характеризує місцеположення земельної ділянки (Км), обчислюється за формулою:

Км = Км1 х Км2 х Км3, (8)

де Км1 - коефіцієнт, який характеризує регіональні фактори місцеположення земельної ділянки, зокрема:

а) чисельність населення та адміністративний статус населеного пункту, його місце в системі розселення;

б) розміщення в межах населених пунктів, розташованих у приміських зонах великих міст;

в) розміщення в межах населених пунктів, що мають статус курортів.

Км2 - коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів, зокрема:

а) відстань до загальноміського центру населеного пункту, концентрованих місць праці, масового відпочинку населення;

б) розташування в ядрі центру великих і найбільших міст та інших населених пунктів, що мають особливо важливе історичне значення, в приморській смузі населених пунктів.

Км3 - коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерногеологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території.

Отже, для розрахунку обґрунтованого розміру нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки за 2020 рік, з урахуванням вищезазначеної формули Цн = В х Нп : Нк х Кф х Км, суд вказану у витязі від 04.06.2020 суму нормативної грошової оцінки ділить на Кф = 3 (неправильний) та множить на Кф, який підлягає застосуванню - 1,2 (землі промисловості), як це визначено у пояснювальній записці до Витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки на спірну земельну ділянку (а.с. 33) та у витязі № 791-гр.-2008 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 20.08.2008 № 146-25-206 (а.с. 32).

Таким чином, нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки у 2020 році становить 4 099 575,82 грн (НГО = 10 248 939,54 грн : 3 х 1,2).

Як уже встановлено судом, у власності відповідача перебуває 3/5 нерухомого майна, яке знаходиться на спірній земельній ділянці.

Отже, 3/5 від нормативної грошової оцінки земельної ділянки становить 2 459 745,49 грн (4 099 575,82 : 5 х 3).

Відповідно до рішення Черкаської міської ради від 27.06.2019 № 2-4690 Про затвердження Положень та ставок місцевих податків і зборів на території міста Черкаси, ставка орендної плати за користування земельними ділянками, які належать до категорії земель промисловості не передбачена, тому підлягає застосуванню ставка орендної плати за користування земельними ділянками, які належать до категорії "інші землі" в розмірі 3 % від їх нормативно-грошової оцінки.

Отже, орендна плата, яку мав сплачувати відповідач у 2020 році становить 73 792,36 грн/рік (2 459 745,49 х 3%).

Відтак за період 30.10.2020 - 31.12.2020 (63 дні) обґрунтована сума орендної плати, яка підлягає стягненню з відповідача становить 12 701,96 грн (73 792,36 : 366 х 63).

З урахуванням коефіцієнта індексації за 2020 рік - 1,0 та ставки орендної плати у розмірі 3 %, за 2021 рік орендна плата, яка мала сплачуватись відповідачем у 2021 році становить 73 792,36 (2 459 745,49 х 1,0 х 3 %) грн.

Водночас суд враховує, що Методика № 213, на підставі якої здійснювався розрахунок нормативної грошової оцінки, втратила чинність 10.11.2021 на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 1147 від 03.11.2021, якою введено в дію Методику № 1147.

Отже, за 2021 рік у вказаному вище порядку можливо розраховувати розмір орендної плати лише до 10.11.2021.

Таким чином, за період 01.01.2021 - 09.11.2021 (313 днів) обґрунтований розмір орендної плати за землю, який підлягає стягненню з відповідача становить 63 279,48 грн (73 792,36 : 365 х 313).

Суд встановив, що 10.11.2021 набрала чинності Методика № 1147, а Методика № 213 втратила чинність.

Згідно з п. 4 Методики № 1147 площа (Пд) та цільове призначення земельної ділянки використовуються на підставі відомостей Державного земельного кадастру. У разі відсутності відомостей про земельну ділянку у Державному земельному кадастрі та/або Державному реєстрі земель площею та цільовим призначенням земельної ділянки вважаються дані згідно з документацією із землеустрою, на підставі якої здійснювалося формування цієї земельної ділянки, або документом, що посвідчує право власності (користування) земельною ділянкою.

Коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки (Кцп), приймається відповідно до додатка 8. (п. 11 Методики № 1147)

Згідно з Додатком 8 до Методики № 1147, землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення відносяться до секції J, за цільовим призначенням - підрозділ 11.02 Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, коефіцієнт - 1,2.

Суд враховує, що сторони визнають розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, визначений у витязі № НВ-024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у сумі - 5 450 519,97 грн станом на 2024 рік.

Отже, орендна плата за земельну ділянку у 2024 році в частині, що використовується відповідачем складає: 5 450 519,97 : 5 х 3 (частка відповідача) х 3 % (ставка орендної плати) = 98 109,36 грн.

Такий розмір заборгованості за 2024 рік обґрунтовано розрахований позивачем.

Беручи до уваги, що відповідно до пп. 289.9 ст. 289 ПК України, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок, з урахуванням коефіцієнта індексації у 2023 році - 1,051, суд розраховує розмір нормативної грошової оцінки 3/5 спірної земельної ділянки у 2023 році:

5 450 519,97 : 5 х 3 = 3 270 311,98 грн (частка відповідача);

3 270 311,98 : 1,051 (коефіцієнт індексації за 2023 рік) = 3 111 619,39 грн (нормативна грошова оцінка 3/5 спірної земельної ділянки).

Отже, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті відповідачем у 2023 році становить 93 348,58 грн (3 111 619,39 х 3 % (ставка орендної плати)).

З урахуванням коефіцієнта індексації у 2022 році - 1,15, суд розраховує розмір нормативної грошової оцінки 3/5 спірної земельної ділянки у 2022 році: 3 111 619,39 (нормативна грошова оцінка земельної ділянки за 2023 рік) : 1,15 = 2 705 755,99 грн.

Отже, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті відповідачем у 2022 році становить 81 172,68 грн (2 705 755,99 х 3 % (ставка орендної плати)).

В такому ж порядку, з урахуванням коефіцієнта індексації за 2021 рік - 1,1, суд розраховує нормативну грошову оцінку 3/5 спірної земельної ділянки у 2021 році (починаючи з 10.11.2021): 2 705 755,99 (нормативна грошова оцінка земельної ділянки за 2022 рік) : 1,1 = 2 459 778,17 грн.

Отже, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті відповідачем у 2021 році за період 10.11.2021 - 31.12.2021 (52 дні) становить 10 513,03 грн (2 459 778,17 х 3 % (ставка орендної плати) : 365 х 52).

Таким чином, сума орендної плати, яка підлягає стягненню з відповідача за 2021 рік становить 73 792,51 грн (63 279,48 + 10 513,03).

Далі, з урахуванням коефіцієнта індексації за 2024 рік - 1,12, суд здійснює розрахунок нормативної грошової оцінки 3/5 спірної земельної ділянки у 2025 році: 5 450 519,97 (нормативна грошова оцінка у 2024 році) х 1,12 : 5 х 3 = 3 662 749,42 грн.

Отже, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті відповідачем у 2025 році за період 01.01.2025 - 28.01.2025 (31 день) становить 9 332,48 грн (3 662 749,42 х 3 % (ставка орендної плати) : 365 х 31).

Така сума обґрунтовано розрахована позивачем.

Підсумовуючи викладене, суд доходить висновку, що за період 30.10.2020 - 28.01.2025 обґрунтований розмір орендної плати, яка підлягає стягненню з відповідача становить 368 457,57 грн:

за період 30.10.2020 - 31.12.2020 - 12 701,96 грн;

за період 01.01.2021 - 09.11.2021 - 63 279,48 грн та за період 10.11.2021 - 31.12.2021 - 10 513,03 грн, що разом становить - 73 792,51 грн;

за 2022 рік - 81 172,68 грн;

за 2023 рік - 93 348,58 грн;

за 2024 рік - 98 109,36 грн;

за період 01.01.2025 - 28.01.2025 - 9 332,48 грн.

З огляду на викладене суд частково задовольняє позовні вимоги - в сумі 368457,57 грн.

На підставі п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 74, 76 - 77, 129, 233, 236-241, 326-327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кас Плюс", (ідентифікаційний код 43765886, вул. Максима Залізняка, буд. 138/3, м. Черкаси, Черкаська обл., 18028) на користь міського бюджету м. Черкаси (рахунок: №UA0023759, банк: Казначейство України (ЕАП), одержувач платежу: ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси, , код бюджетної класифікації:18010600, призначення платежу: орендна плата з юридичних осіб) заборгованість за договором оренди землі у розмірі 368 457,57 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кас Плюс", (ідентифікаційний код 43765886, вул. Максима Залізняка, буд. 138/3, м. Черкаси, Черкаська обл., 18028) на користь Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (ідентифікаційний код 38715770, вул. Б. Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000) 5 526,86 грн витрат на сплату судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

В решті позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати за допомогою системи "Електронний суд".

Повне рішення складено та підписано 26.06.2025.

Суддя Зоя ЗАРІЧАНСЬКА