РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.06.2025Справа № 910/4754/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Блажівської О.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу №910/4754/25

Акціонерного товариства "Київгаз" (01103, м. Київ, вул. Михайла Бойчука, 4-б; )

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтранспром ЛЛС" (01013, м. Київ, вул. Будіндустрії, 5; )

про стягнення 98 126, 76 грн.

без виклику представників сторін,

ІСТОРІЯ СПРАВИ:

Стислий виклад позовних вимог.

До Господарського суду міста Києва звернулося Акціонерне товариство "Київгаз" (далі - позивач) з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтранспром ЛЛС" (далі - відповідач) суму заборгованості у розмірі 98 126, 76 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що згідно підписаної заяви-приєднання, із Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС» (далі - відповідач, споживач) був укладений договір розподілу природного газу №241535 (для споживача, що не є побутовим, далі - договір розподілу) по об`єкту споживача за адресою: м. Київ, вул. Полупанова, 21, споживачу як суб`єкту ринку природного газу присвоєний персональний ЕІС-код 56XO0000YMBRB00D.

24.07.2019 за результатами перевірки комерційного ВОГ на об`єкті споживача був складений / підписаний акт №С458/19 обстеження та пломбування вузла обліку газу про те, що у складі комерційного ВОГ встановлено та опломбовано: - лічильник газу РГК G100 зав.№6068 (дата повірки 29.05.2018); - коректор (обчислювач) об`єму газу «ОЕ-VPT» зав.№17367 (дата повірки 16.07.2019).

03.06.2020 споживач звернувся до Оператора ГРМ із листом №28-05/2020, в якому просив направити представників Оператора ГРМ для розпломбування та повірки ЗВТ та технічного обслуговування вузла обліку газу.

10.06.2020 за результатами перевірки комерційного ВОГ на об`єкті споживача було встановлено пропущення з вини споживача строків чергової повірки усіх ЗВТ у складі комерційного ВОГ: лічильник газу G100 зав.№6068 (чергова повірка 29.05.2020); коректор (обчислювач) об`єму газу «Універсал» зав.№991 (чергова повірка 16.07.2021) про що був складений акт про порушення №234.

Також 10.06.2020 на об`єкті споживача складений акт №І-10-06/4 перевірки вузла обліку газу (є невід`ємною частиною акту про порушення №234), згідно якого було розпломбовано ЗВТ для їх демонтажу на чергову повірку.

Представник споживача підписав складені акти без зауважень та отримав по одному примірнику кожного акту.

Рішенням комісії №06/09-07/234 від 09.07.2020 акт про порушення №234 від 10.06.2020 був задоволений повністю.

На підставі рішення комісії №06/09-07/234 та відповідно до пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ був складений акт-розрахунок №06/09-07/234 від 31.07.2020 компенсації необлікованого об`єму природного газу та акт від 24.12.2020 коригування компенсації вартості розрахунку компенсації необлікованого об`єму природного газу, відповідно до яких донарахований об`єм природного газу за розрахунковий період з 07:00 год. 30.05.2020 по 07:00 год. 10.06.2020 склав 27 456,00 м3 на загальну суму 98 126,75 грн. (з ПДВ).

На підставі затвердженого акту-розрахунку №06/09-07/234 та акту коригування від 24.12.2020 відповідачу був виставлений рахунок на оплату №06/09-07/234 від 24.12.2020 на загальну суму 98 126,75 грн. (з ПДВ), який відповідач мав оплатити в десятиденний термін від дати отримання.

Згідно з приписами пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, рахунок на оплату №06/09-07/234 від 24.12.20020 був направлений на адресу відповідача рекомендованою кореспонденцією із супровідним листом №4362/20 від 21.12.2021.

Споживач у добровільному порядку не оплатив рахунок №06/09-07/234 та не вживав заходів щодо позасудового врегулювання питання реструктуризації виниклої заборгованості перед Оператором ГРМ.

17.02.2022 позивач направив на юридичну адресу відповідача цінною кореспонденцією вимогу №480/09-3 про сплату заборгованості 98 126,76 грн.

Відповідач письмову вимогу позивача не виконав та суму заборгованості в добровільному порядку не сплатив.

Стислий виклад заперечень відповідача.

13.05.2025 Товариством з обмеженою відповідальністю «Спецтрнаспрсо ЛЛС» подано до суду відзив на позовну заяву. У поданому відзиві Відповідач зазначає наступне. Відповідач не погоджується з доводами позивача про те, що відповідач прострочив строки повірки лічильника внаслідок винної бездіяльності відповідача. Відповідач вважає висновки комісії - передчасними та такими, що не враховують істотних обставин справи, а саме не враховують відсутності вини відповідача у порушенні, що йому інкримінується, а також не враховують справжню дату листа ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС», яким він звернувся до АТ «Київгаз» з проханням здійснити розпломбування та повірку лічильника. Предметом даного позову виступає майнова вимога позивача, як постачальника, про стягнення з відповідача, як споживача, вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу на підставі акту про порушення. Правові засади функціонування ринку природною газу України визначені Законом України «Про ринок природного газу» Відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 18 Закону України «Про ринок природного газу» приладовий облік природного газу здійснюється з метою отримання та реєстрації достовірної інформації про обсяги і якість природного газу під час його транспортування, розподілу, постачання, зберігання та споживання. Приладовий облік природного газу здійснюється з метою визначення за допомогою вузла обліку природного газу обсягів його споживання та/або реалізації, на підставі яких проводяться взаєморозрахунки суб`єктів ринку природного газу. Постачання природного газу споживачам здійснюється за умови наявності вузла обліку природного газу. Відповідно до положення глави 6 розділу X Кодексу ГРМ власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ). Технічне обслуговування елементів комерційного ВОГ, зокрема повірки та ремонту ЗВТ, проводить власник цього комерційного ВОГ або суб`єкти господарювання, що здійснюють його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, згідно з експлуатаційними документами в спеціалізованих сервісних центрах. Лічильники газу віднесені до законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки (далі - ЗВТ) (пункт 41 Переліку категорій законодавчо регульованих ЗВТ, що підлягають періодичній повірці, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 № 374). Законодавчо регульовані ЗВТ, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту(частина перша статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» (далі - Закон про метрологію). Повірка лічильників газу здійснюється відповідно до: Закону про метрологію; Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2015 № 474; Порядку проведення повірки законодавчо регульованих ЗВТ, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 08.02.2016 № 193, зареєстрованим у Мін`юсті 24.02.2016 за № 278/278/28408; Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, зареєстрованим у Мін`юсті 06.11.2015 за № 1379/27824 (далі - Кодекс). Відповідно до пункту 7 Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, виконавець не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки ЗВТ або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформує про це споживача шляхом надсилання повідомлення за формою згідно з додатком 1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме отримання його споживачем. Відповідно до п. 8. Глави 7 Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, у разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини споживача (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або недопуск до ЗВТ представників Оператора ГРМ) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується відповідно до вимог розділу ХІ цього Кодексу. У разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини Оператора ГРМ (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або недопуск до ЗВТ представників споживача) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується з урахуванням фактичних даних ЗВТ по якому пропущений термін повірки. Жодних повідомлень, які б відповідали вимогам пункту 7 Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС» не отримувало. У разі пропущеним терміну періодичної повірки ЗВТ з вини споживача (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або не допуск до ЗВТ представників оператора ГРМ) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується відповідно до вимог розділу XI Кодексу.

Відповідач стверджує, що ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС» звернулося із заявою про повірку лічильника 03.06.2020, однак як вбачається з матеріалів справи, а саме з наданої позивачем копії листа №28-05/2020, вказаний лист датований 28.05.2020, тобто датою, що передує кінцевому терміну повірки лічильника. Також варто врахувати, що в травні 2020 року на всій території України діяв режим карантину, введений Постанову КМУ від 11.03.2020 N 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-1» (надалі - Постанова КМУ № 211 від 11.03.2020). Постановою КМУ № 343 від 04.05.2020 до постанови КМУ № 211 від 11.03.2020, якою в редакції Постанови КМУ № 255 від 02.04.2020 (набула чинності 04.04.2020) до 22.05.2020 було заборонено роботу суб`єктів господарювання. 16.03.2020 на офіційному сайті АТ «Київгаз» було опубліковано інформацію, що у зв`язку з проведенням карантинних заходів для протидії поширенню коронавірусної інфекції всі центри обслуговування АТ «Київгаз» переходять на дистанційну форму обслуговування абонентів, особистий прийом у центрах обслуговування тимчасово не здійснюватиметься. Послаблення карантинних заходів відбулось тільки з кінця травня 2020 року. Однак, повноцінну роботу відповідач відновив тільки восени 2020 року, протягом травня, червня, липня, серпня 2020 року відповідач взагалі не споживав газ. Як тільки відповідач отримав змогу функціонувати (відновити роботу), а також як тільки сам позивач відновив повноцінну роботу, відповідачем було ініційовано повірку лічильника шляхом направлення до АТ «Київгаз» відповідного звернення (лист №28- 05/2020 від 28.05.2020), якого позивач зареєстрував 03.06.2025. З огляду на зазначене пропуск повірки лічильника відбувся не з вини ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС», внаслідок дії обставин непереборної дії - карантинних заходів.

Крім того, відповідач просить суд застосувати наслідки спливу позовної давності до позовних вимог. Відповідач вказує, що позивач в позовній заяві, на підставі рішення комісії №06/09-07/234 та відповідно до пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ був складений актрозрахунок №06/09-07/234 від 31.07.2020 компенсації необлікованого об`єму природного газу та акт від 24.12.2020 коригування компенсації вартості розрахунку компенсації необлікованого об`єму природного газу, відповідно до яких донарахований об`єм природного газу за розрахунковий період з 07:00 год. 30.05.2020 по 07:00 год. 10.06.2020 склав 27 456,00 м3 на загальну суму 98 126,75 грн. (з ПДВ).

Остання дата періоду, за який нараховано компенсацію (10.06.2020), не може вважатися пізнішою за дату складення акту (31.07.2020), тому саме ця дата є об`єктивною точкою початку перебігу строку позовної давності.

Таким чином, трирічний строк позовної давності сплив 31.07.2023. Позовна заява натомість подана лише 15.04.2025, тобто через понад 1 рік і 8 місяців після завершення граничного строку, встановленого законом. Жодних доказів поважності причин пропуску позовної давності або підстав для її переривання чи зупинення позивачем не надано.

Стислий виклад відповіді позивача на відзив.

Позивачем 26.05.2025 подано до суду Відповідь на Відзив. У відповіді на відзив щодо дати реєстрації листа споживача до Оператора ГРМ про направлення представників метрологічної служби Оператора ГРМ для роз пломбування на повірку ЗВТ у складі комерційного ВОГ позивач зазначає, що при дослідженні листа відповідача згідно приписів пунктів 5.10, 5.11. та 5.30. розділу 5 ДСТУ 4162:2020 беззаперечено можна встановити наступне: Проставлений у верхньому лівому куті службового листа дата та реєстраційний індекс є датою підписання та реєстрації позивачем цього вихідного документа - « 28» травня 2020 р. №28-05/2020. Проставлений у нижньому правому куті службового листа штамп АТ «Київгаз» із вхідним номером та датою є відміткою про надходження документа до позивача - вхідний №2086 від 03.06.2020р. Таким чином, твердження представника відповідача про те. що лист датований 28.05.2020 - до закінчення терміну повірки лічильника газу не може прийматись Судом до уваги з огляду на вимоги глави 7 розділу X Кодексу ГРМ, в якій встановлений порядок періодичної повірки ЗВТ по об`єктах споживачів, що не є побутовими, а саме: власники ЗВТ, що є елементами комерційних ВОГ, зобов`язані забезпечити належний контроль за строками спливу міжповірочних інтервалів ЗВТ та організацією проведення їх періодичної повірки. Для належної організації періодичної повірки власних ЗВТ, що входять до складу комерційного ВОГ, споживач повинен: завчасно (до дати прострочення періодичної повірки) направити оператору ГРМ письмове повідомлення про дату та час демонтажу ЗВТ на повірку (або його повірку на місці установки) та необхідність забезпечення представником оператора ГРМ розпломбування ЗВТ. Звернення має бути направлене не пізніше десяти робочих днів до запланованої дати; забезпечити на дату демонтажу ЗВТ на повірку (або його повірку на місці встановлення) доступ представникам оператора ГРМ до ЗВТ для його розпломбування та складання відповідного акта розпломбування; у разі якщо повірка ЗВТ буде здійснюватися не на місці його встановлення, забезпечити за власний рахунок демонтаж/монтаж ЗВТ, його транспортування та державну повірку. Тобто відповідач зобов`язаний був вручити позивачу звернення про роз пломбування ЗВТ у складі ВОГ не пізніше десяти робочих днів до дати закінчення терміну повірки таких законодавчо регульованих ЗВТ.

Щодо посилання представника відповідача на запроваджений режим карантину на території України, введений постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211, відповідач зазначає, що жодне із запроваджених постановою КМУ від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 (далі - Постанова №211) не обмежувало право та не звільняло відповідача від відповідальності за невиконання взятих на себе зобов`язань за договором розподілу та положень Кодексу ГРМ, оскільки протягом усього терміну дії карантину: - на об`єкті відповідача не припинялось постачання/розподіл природного газу, згідно порядку пункту 7 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ, та відповідний акт про припинення газопостачання (розподілу природного газу) не складався; - усі відділення Держаного підприємства «Укрпошта» працювали в штатному режимі - приймали до відправлення та вручали адресатам поштову кореспонденцію без жодних обмежень, відповідач не був обмежений правом та можливістю вчасно підготувати та відправити цінною кореспонденцією лист до позивача із повідомленням про заплановану дату демонтажу ЗВТ на повірку та із повідомленням дати та часу забезпечення доступу уповноваженим представникам Оператора ГРМ на об`єкт відповідача для розпломбування; - відповідач займається транспортними послугами і він не був обмежений жодними заборонами організувати доставку ЗВТ на повірку та доставку після її проходження. Враховуючи усе вищевикладене, заявлені відповідачем з цих питань заперечення є безпідставними та необґрунтованими, що не змінюють та не спростовують і не впливають на фактичні обставини справи.

Щодо строків позовної давності до заявлених позовних вимог, визначених статтею 257 Цивільного кодексу України, позивач зазначає, що за нормою статті 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. У відповідності до положень статті 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» було установлено з 12 березня 2020 року на усій території України карантин, відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» та з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням корона вірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020 №540-ІХ було доповнено Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України пунктом 12. В подальшому, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», з 24 лютого 2022 року на всій території України було введено воєнний стан внаслідок військової агресії російської федерації проти України. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ було доповнено Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України пунктом 19. В подальшому Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини» від 08.11.2023 №3450-ІХ пункт 19 у Розділі «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України було викладено в такій редакції: «Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.04.2025 №4356-ІХ воєнний стан в Україні продовжено до 07.08.2025 (включно). Відповідно до законодавчого врегулювання зупинення перебігу строку позовної давності, визначеної статтею 257 Цивільного кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) та на строк дії воєнного стану, позивач вважає доводи відповідача про порушені строки позовної давності безпідставними та незаконними, які не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства.

Стислий виклад заперечення відповідача на відповідь на відзив.

28.05.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю «Спецтранспром ЛЛС» подало до суду заперечення на відповідь на відзив. У поданих запереченнях Відповідач зазначає, що відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 18 Закону України «Про ринок природного газу» приладовий облік природного газу здійснюється з метою отримання та реєстрації достовірної інформації про обсяги і якість природного газу під час його транспортування, розподілу, постачання, зберігання та споживання. Повірка лічильників газу здійснюється відповідно до: Закону про метрологію; Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2015 № 474; Порядку проведення повірки законодавчо регульованих ЗВТ, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 08.02.2016 № 193, зареєстрованим у Мін`юсті 24.02.2016 за № 278/278/28408; Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, зареєстрованим у Мін`юсті 06.11.2015 за № 1379/27824 (далі - Кодекс). Відповідно до пункту 7 Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, виконавець не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки ЗВТ або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформує про це споживача шляхом надсилання повідомлення за формою згідно з додатком 1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме отримання його споживачем. Відповідно до п. 8. Глави 7 Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, у разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини споживача (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або недопуск до ЗВТ представників Оператора ГРМ) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується відповідно до вимог розділу ХІ цього Кодексу. У разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини Оператора ГРМ (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або недопуск до ЗВТ представників споживача) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується з урахуванням фактичних даних ЗВТ по якому пропущений термін повірки. Жодних повідомлень, які б відповідали вимогам пункту 7 Порядку подання ЗВТ на періодичну повірку, обслуговування та ремонт ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС» не отримувало. Кодексом газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, встановлено, що у разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини споживача (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або не допуск до ЗВТ представників оператора ГРМ) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується відповідно до вимог розділу XI Кодексу. Однак, пропуск повірки лічильника відбувся не з вини ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС», а внаслідок дії обставин непереборної дії - карантинних заходів. 16.03.2020 на офіційному сайті АТ «Київгаз» було опубліковано інформацію, що у зв`язку з проведенням карантинних заходів для протидії поширенню корона вірусної інфекції всі центри обслуговування АТ «Київгаз» переходять на дистанційну форму обслуговування абонентів, особистий прийом у центрах обслуговування тимчасово не здійснюватиметься. (посилання https://kyivgaz.ua/novini-kyivgazu.html?start=160). Послаблення карантинних заходів відбулось тільки з кінця травня 2020 року. Однак, повноцінну роботу відповідач відновив тільки восени 2020 року, протягом травня, червня, липня, серпня 2020 року відповідач взагалі не споживав газ. Як тільки відповідач отримав змогу функціонувати (відновити роботу), а також як тільки сам позивач відновив повноцінну роботу, відповідачем було ініційовано повірку лічильника шляхом направлення до АТ «Київгаз» відповідного звернення (лист № 28- 05/2020 від 28.05.2020), якого позивач зареєстрував 03.06.2025. Щодо посилання позивача у відповіді на відзив на те, що відповідач міг звернутися до позивача із заявою про повірку лічильника поштовим зв`язком, то таке твердження є припущенням і не враховує реальний стан функціонування суб`єктів господарювання в Україні, зокрема операторів поштового зв`язку, на початку пандемії (карантину) протягом березня-травня 2020 року, а також особливості сполучення (пересування) фізичних осіб, якими є працівники позивача, в Україні в наведений вище період (протягом березня-травня 2020 року). Відповідач не заперечує того, що ініціював повірку лічильника газу G100 зав.№6068 шляхом направлення до АТ «Київгаз» відповідного звернення листом № 28-05/2020 від 28.05.2020, тоді як останнім днем строку чергової повірки був 29.05.2020, однак у вказаний період відповідач був обмежений у реалізації своїх обов`язків через наведені вище суворі карантинні обмеження. Відповідач як юридична особа реалізує свої права та обов`язки через фізичних осіб-працівників, а пересування фізичних осіб у вказаний період було законодавчо значно обмежене. Доводи позивача, наведені у відповіді на відзив, не спростовують доводів відповідача про відсутність вини (винна бездіяльність) відповідача ТОВ «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС» в пропущені терміну періодичної повірки ЗВТ - лічильника газу G100 зав.№6068, а позовні вимоги про стягнення 98 126,76 грн. за період споживання газу за неповіреним лічильником протягом 6 календарних днів (період з 30.05.2020 по 10.06.2020) пред`явлені поза строком позовної давності (об`єктивною точкою початку перебігу строку позовної давності є дата складення акту (31.07.2020), та без клопотання про його поновлення.

Стислий виклад відповіді позивача на заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

29.05.2025 Акціонерним товариством «Київгаз» подано до суду відповідь на заперечення на відповідь на відзив. У поданій відповіді позивач зазначає, що відповідач не оспорює та не заперечує зафіксований факт пропущення терміну періодичної повірки з вини споживача, що не є побутовим, - незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ та використання комерційного ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки. Посилання відповідача на Порядок подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою КМУ від 18.07.2015 №474 (далі - Порядок №474) є неправомірним та безпідставним, оскільки Порядок №474 визначає процедуру вимірювань яких використовується для здійснення розрахунків за спожиту для побутових потреб електричну енергію та газ, що є власністю фізичних осіб, спільною власністю співвласників багатоквартирного будинку. Тобто, Порядок №474 застосовується виключно у процедурах подання на повірку ЗВТ, що є власністю фізичних осіб-побутових споживачів. Разом з тим, в додатку 2 до позовної заяви надана копія підписаної відповідачем заяви-приєднання до договору розподілу природного газу №241535 за формою 2- для споживачів, що не є побутовими. Враховуючи вищевикладене, позивач зазначає, що намагання відповідача застосувати до правовідносин із Оператором положення Порядку №474 є незаконним, безпідставним та необґрунтованим.

Відповідачем не надано суду жодного належного та допустимого доказу на підтвердження дії обставин непереборної сили для ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» у визначений період.

Позивач зазначає, що відповідно до законодавчого врегулювання зупинення перебігу строку давності, визначеної статтею 257 ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби тана строк дії воєнного стану, позивач вважає доводи відповідача про порушенні строки позовної давності безпідставними та незаконними, які не відповідають дійсним обставинами справи та нормам чинного законодавства.

Стислий виклад додаткових пояснень відповідача.

10.06.2025 Товариством з обмеженою відповідальністю «Спецтранспром ЛЛС» подано до суду додаткові пояснення. У поданих поясненнях відповідач зазначає, що право на позов у АТ «Київгаз» виникло 31.07.2020, тобто після введення карантину 12.03.2020, сплив позовної давності настав з 31.02.202, тобто після закінчення дії карантину, а тому підстави для продовження строків позовної давності відсутні. Крім того, відповідач зазначив, що при зверненні до суду та в процесі розгляду справи позивач клопотання про поновлення строку позовної давності у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану не подавав, а сам лише факт впровадження воєнного стану не може вважатись поважною причиною пропуску цього строку. Також відповідач вважає, що документі поданий позивачем «Відповідь на заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву» від 30.05.2025 не передбачений статтею 161 ГПК України та поданий поза процесуальних строків.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2025 залишено позов без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення ухвали.

25.04.2025 через систему «Електронний суд» представником позивачем було сформовано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

13.05.2025 через систему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецтранспром ЛЛС» надійшов відзив на позовну заяву.

26.05.2025 через систему «Електронний суд» від Акціонерного товариства «Київгаз» надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

28.05.2025 через систему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецтранспром ЛЛС» надійшли заперечення на відповідь на відзив.

29.05.2025 через систему «Електронний суд» від Акціонерного товариства «Київгаз» надійшла відповідь на заперечення на відповідь на відзив.

10.06.2025 через систему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецтранспром ЛЛС» надійшли додаткові пояснення у справі.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Акціонерне товариство «Київгаз» здійснює свою діяльність на підставі виданої згідно з постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 29.06.2017 року № 854 (зі змінами) ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації ПАТ «Київгаз», відповідно до додатка. За змістом вказаного додатка, територія, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Акціонерного товариства «Київгаз» - місто Київ.

Між Акціонерним товариством «Київгаз» (далі - позивач, Оператор ГРМ) та Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТРАНСПРОМ ЛЛС» (далі - відповідач, споживач) був укладений договір розподілу природного газу №241535 (для споживача, що не є побутовим, далі - договір розподілу) по об`єкту споживача за адресою: м. Київ, вул. Полупанова, 21, споживачу як суб`єкту ринку природного газу присвоєний персональний ЕІС-код 56XO0000YMBRB00D.

Типовий договір розподілу природного газу затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2498.

Відповідно до п. 1.1 Договору, визначено, що типовий договір розподілу природного газу є публічним та регламентує порядок і умови забезпечення цілодобового доступу Споживача до газорозподільної системи, розподіл (переміщення) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта Споживача та переміщення природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта Споживача та переміщення природного газу з метою фізичної доставки Оператором ГРМ обсягів природного газу до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи.

Пунктами до п. 1.2, п. 1.3 Договору зазначено, що згідно цього Договору однакові для всіх споживачів України та розроблені відповідно до Закону України «Про ринок природного газу» і Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2494 (далі - Кодекс газорозподільних систем). Цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням статтей 633, 634, 641 та 642 Цивільного Кодексу України на невизначений строк. Фактом приєднання Споживача до умов цього Договору (акцептування договору) є вчинення Споживачем будь-яких дій, які засвідчуються його бажання укласти Договір, зокрема надання підписаної Споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 1 (для побутовий споживачів) або у додатку 2 (для споживачів, що не є побутовими) до цього Договору, яку в установленому порядку Оператор ГРМ направляє Споживачу Інформаційним листом за формою, наведеною у додатку 3 до цього Договору, та/або сплата рахунку Оператора ГРМ, та/або документально підтверджене споживання природного газу.

Згідно п. 2.1, п. 2.2, п. 2.3 Договору, за цим Договором Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послуги з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором. Обов`язковою умовою надання Споживачу послуги з розподілу природного газу є наявність у Споживача об`єкта, підключеного в установленому порядку до газорозподільної системи Оператора ГРМ. При вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися Законом України "Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем. Оператор ГРМ зобов`язується вносити зміни та оновлювати інформацію, що розміщена на його сайті, зокрема, чинну редакцію цього Договору та Кодексу газорозподільних систем.

Пунктом 1.4 Договору визначено, що заява-приєднання це письмова заява-приєднання Споживача до умов цього Договору, складена відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем, що містить персоніфіковані дані щодо Споживача та його об`єкта, за наявності, є невід`ємно. Частиною цього Договору. Оператор ГРМ - Оператор ГРМ, зазначений в преамбулі Договору, сторона Договору. Послуга з розподілу природного газу - послуга Оператора ГРМ, яка надається Споживачу та включає в себе забезпечення цілодобового Споживача до газорозподільної системи розподіл (переміщення) належного Споживачу (його постачальнику) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта Споживача. Споживач - фізична або юридична особа чи фізична особа-підприємець, об`єкт якої підключений до газорозподільної системи Оператора ГРМ.

На об`єкті споживача встановлено газове обладнання - котел газовий «НІКА-05 ГН» - 2 шт. номінальною потужністю Qод. = 52,00 м3/год. Qзаг. = 104,00 м3/год., та встановлений комерційний вузол обліку газу у складі ЗВТ: - лічильник газу РГК G100 зав.№6068, строк повірки - не рідше одного разу у 2 роки; - коректор (обчислювач) об`єму газу «ОЕ-VТР» зав.№17367, строк повірки - не рідше одного разу у 2 роки.

Відповідно до акту, який підписаний споживачем, розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін об`єкту газопостачання №241535, газорозподільне підприємство ПАТ «Київгаз» та Спожива газу - власник газифікованого об`єкту ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» дійсним встановили, що балансова належність до газифікованого об`єкту за адресою: місто Київ, вул. Полупанова, 21 встановлені межі балансового розмежування газопроводів, які відображено на схему газопостачання будинку відповідно. На балансі Споживача знаходяться ділянки: Газопровід середнього тиску Надземний довжиною-160, 3м. Д-76мм («Г» - «Д») довжиною-160, 3с. Д-89мм ( «В» - «Г») ШРП-1852 («Г» - «Д») Газовий лічильник розміщений: мм зовні будинку в приміщенні будинку; на балансі ПАТ «Київгаз» знаходиться ділянка: Газопровід середнього тиску Д-76мм. («А»-«Б»).

Підписані споживачем акт розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін та заява-приєднання є невід`ємними частинами договору розподілу (згідно пункту 1.4 розділу І та пункту 12.7 розділу ХІІ договору розподілу).

Договір розподілу є діючим, газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача не припинялось (згідно абзацу третього пункту 7 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ), акт про припинення газопостачання (розподілу природного газу) не складався.

24.07.2019 був складений акт обстеження та пломбування вузла обліку газу №С458/19, який підписаний представником АТ «Київгаз» та представником Споживача, відповідно до якого на підприємстві ТОВ «Спецтранспром ЛЛС», яке перебуває за адресою вул. Полупанова, 21 проведено обстеження вузла обліку природного газу (надалі - ВОГ) на базі: лічильник РГ-К-100 зав. №6068 дата повірки - 29.05.2018, дата чергової повірки - 29.05.2020; коректор «ОЕ-VPT» зав. №17367 дата повірки - 16.07.2019, дата чергової повірки - 16.07.2021.

Комерційний облік обсягів фактичного споживання природного газу на об`єкті здійснюється по комерційному ВОГ споживача.

28.05.2020 за №28-05/2020 споживач звернувся до Головного інженера АТ «Київгаз» та просив направити представників відділу обслуговування та повірки для роз пломбування та повірки ЗВТ ВОГ ДМТ АТ «Київгаз» для технічного обслуговування вузла обліку газу на ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» за адресою: вул. Пріорська, 21. Дане звернення АТ «Київгаз» отримало 03.06.2020 вх. №2086.

10.06.2020 складений акт №І-10-06/4 перевірки вузла обліку газу, який підписаний АТ «Київгаз» та Споживачем, про те, що проведено обстеження вузла обліку природного газу (надалі - ВОГ), лічильник РГК G-100 зав. №6068 дата повірки - 29.05.2018, дата чергової повірки - 29.05.2020. та коректор ОЕ-VPT зав. № 17367 остання повірка - 2019, дата чергової повірки - не надано. У зв`язку з пропущенням строку періодичної повірки ЗВТ було складено акт про порушення №234 від 10.06.2020.

10.06.2020 складений акт №234 про порушення за участю споживача на об`єкті ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» за адресою: вул. Полупанова, 21 місто Київ, яким встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем (порушення), а саме пропущення строку періодичної повірки ЗВТ. До акта про порушення додається акт перевірки ВОГ №І-10-06/4 від 10.06.2020. Комісія АТ «Київгаз» з розгляду цього Акта буде проводити засідання 02.07.2020. В даному акті зазначено зауваження споживача до цього Акта про порушення, а саме у зв`язку з карантином не було можливості завчасно написати письмо і повідомити Київгаз для повідомлення працівників для зняття пломб з приладів обліку.

Протоколом №06/09-07/234 засідання постійно діючої комісії з розгляду Актів про порушення від 09.07.2020 члени комісії вирішили акт про порушення №234 від 10.06.2020 задовольнити в повному обсязі.

31.07.2020 було складено акт-розрахунок №06/09-07/234 компенсації необлікованого об`єму природного газу відповідно до п. 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу загорозподільних систем.

24.12.2020 актом коригування компенсації вартості розрахунку компенсації не облікованого об`єму природного газу від 31.07.2020 Акціонерне товариство «Київгаз» відповідно до п. 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем складено дійсний акт коригування до акту-розрахунку №06/09-07/234 від 31.07.2020 з ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» за липень 2020 у зв`язку зі зміною компенсації вартості кількості спожитого газу загальна вартість робіт (послуг) склала 98 126 грн 76 коп.

На підставі затвердженого акту-розрахунку №06/09-07/234 та акту коригування від 24.12.20202 відповідачу був виставлений рахунок на оплату №06/09-07/234 від 24.12.2020 на загальну суму 98 126 грн 75 коп (з ПДВ), який відповідач мав оплатити в десятиденний термін від дати отримання.

Згідно з приписами пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, рахунок на оплату №06/09-07/234 від 24.12.2020 був направлений на адресу відповідача рекомендованою кореспонденцією із супровідним листом №4362/20 від 21.12.2021.

Відповідач у добровільному порядку не оплатив рахунок №06/09-07/234 від 24.12.2020та не вжив заходів щодо позасудового врегулювання питання реструктуризації виниклої заборгованості перед Оператором ГРМ.

17.02.2022 позивач на юридичну адресу відповідача направив вимогу про сплату заборгованості на суму 98 126 грн 76 коп, що підтверджується списком від 18.02.2022 згрупованих цінних відправлень, що пересилається в межах України, а саме №15 даного списку відправлено ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» (№480/09-3) за адресою: 01013, місто Київ, вул. Будіндустрії, 5.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Судом під час розгляду справи по суті було досліджено докази, якими позивач та відповідач обґрунтовував свої доводи та заперечення, а саме копії: виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Акціонерного товариства «Київгаз», постанови від 28.05.2019 №833 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП» від 29.06.2017№854, постанови від 29.06.20217 №854 «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Київгаз», листа ТОВ «СпецтранспромЛЛС» від 28.05.2020 №28-05/2020, акту №І-10-06/4 від 10.06.2020 перевірки вузла обліку газу, атку №С458/19 від 24.07.2019обстеження та пломбування вузла обліку газу, акту розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін об`єкту газопостачання №241535, акту №234 від 10.06.2020 про порушення, акту №І-10-06/4 від 10.06.2020 перевірки вузла обліку газу, вимоги про сплату заборгованості на суму 98 126 грн 76 коп, рахунку на оплату №06/09-07/234 від 24.12.2020, листа від 21.12.2021 №4362/20, протоколу №06/09-07/234 від 09.07.2020 засідання постійно діючої комісії з розгляду Актів про порушення, акту-розрахунку №06/09-07/234 від 31.07.2020 компенсації необлікованого об`єму природного газу, розрахунок Додаток 1 до Акту-розрахунку №06/09-07/234 необлікованого об`єму та обсягу природного газу від 31.07.2020, розрахунку Додаток 2 до Акту-розрахунку №06/09-07/234 компенсації вартості необлікованого об`єму природного газу згідно Кодексу ГРС від 31.07.2020, витягу акту коригування компенсації вартості розрахунку компенсації необлікованого об`єму природного газу від 31.07.2020, витягу скоригованого-розрахунку компенсації вартості необлікованого об`єму природного газу згідно Кодексу ГРС, заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим), списку згрупованих цінних відправлень, що пересилаються в межах України, наказу №72 від 27.05.2020 Про деякі питання діяльності комісії з розгляду Актів про порушення, листа №42 від 25.06.2020 на №31від 16.06.2020 щодо участі у комісії, листа №39 від 30.06.2020 на №20 від 16.06.2020щодо участі у роботі комісії, судом надано оцінку доказам, які містяться в матеріалах справи.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно з пунктом 35 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок природного газу», розподіл природного газу - це господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газорозподільною системою з метою її фізичної доставки споживачам, але що не включає постачання природного газу.

За своєю правовою природою між сторонами був укладений договір розподілу природного газу.

Відповідно до пунктів 1.3, 2.1, 2.3 Типового договору розподілу природного газу, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2498 (далі - договір), цей договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641 та 642 Цивільного Кодексу України на невизначений строк. Фактом приєднання споживача до умов цього договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 2 (для споживачів, що не є побутовими) до цього договору.

За цим договором Оператор ГРМ зобов`язується надати споживачу послугу з розподілу природного газу, а споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим договором.

При вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРМ). Оператор ГРМ зобов`язується вносити зміни та оновлювати інформацію, що розміщена на його сайті, зокрема, чинну редакцію тексту цього договору та Кодексу газорозподільних систем.

Відповідно до абзацу 1 пункту 2 глави 1 розділу ІХ Кодексу газорозподільних систем порядок комерційного обліку природного газу (визначення його об`ємів і обсягів) по об`єктах споживачів, у тому числі побутових споживачів, здійснюється згідно з договором розподілу природного газу, укладених споживачем та Оператором ГРМ, та з урахуванням вимог цього Кодексу. Порядок укладання договору розподілу природного газу визначений розділом VІ цього Кодексу.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного суду від 16.04.2025 у справі № 927/319/24.

Варто зазначити, що відповідно до частин 1, 2, 3 статті 18 Закону України «Про ринок природного газу», приладовий облік природного газу здійснюється з метою отримання та реєстрації достовірної інформації про обсяги і якість природного газу під час його транспортування, розподілу, постачання, зберігання та споживання.

Приладовий облік природного газу здійснюється з метою визначення за допомогою вузла обліку природного газу обсягів його споживання та/або реалізації, на підставі яких проводяться взаєморозрахунки суб`єктів ринку природного газу.

Постачання природного газу споживачам здійснюється за умови наявності вузла обліку природного газу.

Відповідно до положення глави 6 розділу X Кодексу ГРМ, власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ). Технічне обслуговування елементів комерційного ВОГ, зокрема повірки та ремонту ЗВТ, проводить власник цього комерційного ВОГ або суб`єкти господарювання, що здійснюють його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, згідно з експлуатаційними документами в спеціалізованих сервісних центрах. Засоби вимірювальної техніки, які є складовими комерційного ВОГ, підлягають періодичній повірці відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням вимог глав 7 та 8 цього розділу.

У главі 7 розділу X Кодексу ГРМ встановлений порядок періодичної повірки ЗВТ по об`єктах споживачів, що не є побутовими, відповідно до якого власники ЗВТ, що є елементами комерційних ВОГ (вузол обліку природного газу), зобов`язані забезпечити належний контроль за строками спливу міжповірочних інтервалів ЗВТ та організацією проведення їх періодичної повірки. Здійснення періодичної повірки ЗВТ забезпечується власником ЗВТ за власний рахунок. Для належної організації періодичної повірки власних ЗВТ, що входять до складу комерційного ВОГ, споживач повинен: завчасно (до дати прострочення періодичної повірки) направити оператору ГРМ письмове повідомлення (зразок якого оператор ГРМ має опублікувати на своєму веб-сайті) про дату та час демонтажу ЗВТ на повірку (або його повірку на місці установки) та необхідність забезпечення представником оператора ГРМ розпломбування ЗВТ. Звернення має бути направлене не пізніше десяти робочих днів до запланованої дати; забезпечити на дату демонтажу ЗВТ на повірку (або його повірку на місці встановлення) доступ представникам оператора ГРМ до ЗВТ для його розпломбування та складання відповідного акта розпломбування; у разі якщо повірка ЗВТ буде здійснюватися не на місці його встановлення, забезпечити за власний рахунок демонтаж/монтаж ЗВТ, його транспортування та державну повірку. Про дату і час встановлення повіреного ЗВТ споживач завчасно має письмово повідомити оператора ГРМ та забезпечити присутність представника оператора ГРМ під час монтажу повіреного ЗВТ. У разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини споживача (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або не допуск до ЗВТ представників оператора ГРМ) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується відповідно до вимог розділу ХІ Кодексу.

Пунктом 41 Переліку категорій законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що підлягають періодичній повірці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №374 від 04.06.2015р., лічильники газу та пристрої перетворення об`єму (використовуються для проведення розрахунків за поставлений та/або спожитий природний газ), віднесено до категорії законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що підлягають обов`язковій повірці та на які поширюється сфера дії Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність».

Відповідно до частин 1 та 3 статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Суб`єкти господарювання зобов`язані своєчасно з дотриманням встановлених міжповірочних інтервалів подавати законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, на періодичну повірку.

Згідно з пунктом 5.9 Правил обліку природного газу, під час його транспортування газорозподільними мережами, постачання та споживання, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України №618 від 27.12.2005р., власник комерційного вузла обліку газу відповідає за технічний стан комерційного вузла обліку та порушення правил його експлуатації, а також за використання засобів вимірювальної техніки (ЗВТ) з вичерпаним терміном повірки.

Відповідно до пункту 7.4 Типового договору, до умов якого споживач приєднався згідно із заявою-приєднанням, останній зобов`язується дотримуватись інших вимог цього договору та Кодексу ГРМ.

Отже, відповідно до наведених норм чинного законодавства та умов договору розподілу природного газу, відповідач, як споживач, що не є побутовим, зобов`язаний здійснювати належний контроль за строками спливу міжповірочних інтервалів ЗВТ та своєчасно здійснювати організацію проведення їх періодичної повірки.

Пунктом 41 Міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями, затверджених Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №1747 13.10.2016р., визначено, що для лічильників газу та пристрої перетворення об`єму (використовуються для проведення розрахунків за поставлений та/або спожитий природний газ) передбачено міжповірочний інтервал тривалістю 2 і 8 років. При цьому, згідно примітки 7 даного нормативного акту для лічильників газу та пристроїв перетворення об`єму (використовуються для проведення розрахунків за поставлений та/або спожитий природний газ) класу 1,0 установлено міжповірочний інтервал 2 роки; класу 1,5 - 8 років.

Керуючись наведеним, з урахуванням міжповірочного терміну та дотримання строків звернення відповідача щодо проведення чергової повірки, останній зобов`язаний був звернутися із відповідним письмовим повідомленням до позивача не пізніше десяти робочих днів до дати закінчення терміну повірки таких законодавчо регульованих ЗВТ.

Проте, відповідач не звернувся до позивача з письмовим повідомлення у встановленні строки, а лише 03.06.2020 споживач звернувся до Оператора ГРМ із листом, в якому просив направити представників Оператора ГРМ для розпломбування та повірки ЗВТ та технічного обслуговування вузла обліку газу, проте 10.06.2020 на об`єкті відповідача було виявлено порушення пропущення з вини споживача строків чергової повірки усіх ЗВТ у складі комерційного ВОГ.

Отже, встановивши та врахувавши зазначені обставини, суд приходить до висновку про те, що факт вчинення відповідачем правопорушення у вигляді пропущення строку періодичної повірки ЗВТ з вини споживача, що не є побутовим, є доведеним, оскільки наявні в матеріалах справи докази свідчать про те, що споживач не дотримався належного контролю за строками спливу міжповірочних інтервалів ЗВТ та своєчасно не здійснив організацію проведення їх періодичної повірки і саме в наведеному виявилось незабезпечення позивачем належної організації повірки лічильника газу.

У зв`язку з цим, позивачем складено Акт про порушення № 234 від 10.06.2020.

Як встановлено судом, Акт про порушення № 234 від 10.06.2020 підписаний представниками позивача та зі сторони відповідача.

Згідно пп.4 п.2 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, пропущення строку періодичної повірки ЗВТ з вини споживача, що не є побутовим, належить до порушень, внаслідок яких Оператор ГРМ змінює встановлений режим нарахування об`ємів (обсягів) розподіленого природного газу споживачу.

При цьому, у разі пропущення терміну періодичної повірки ЗВТ з вини споживача (незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ або недопуск до ЗВТ представників Оператора ГРМ) обсяг спожитого природного газу через комерційний ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки, розраховується відповідно до вимог розділу ХІ цього Кодексу (п.8 глави 7 розділу Х Кодексу ГРМ).

Так, у пп.1 п.4 глави 4 розділу XI Кодексу газорозподільних систем визначений порядок визначення не облікованих об`ємів природного газу споживачу, що не є побутовим, у разі виявлення пропущення строку періодичної повірки лічильника природного газу.

Відповідно до пункту 4.1 глави 4 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням такого: при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання - перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Тобто, законодавець не ставить у залежність здійснення перерахунку об`єму переданого (прийнятого) газу від результатів повірки засобів обліку природного газу, оскільки, сам факт пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою, з вини споживача, вже є окремим порушенням норм Кодексу ГРМ.

У п.8 гл.5 розд. ХІ містить вказівку на те, що акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення, і засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Відповідно до п.8 гл.5 розд.XI Кодексу ГРС, Акт про порушення № 234 від 10.06.2020 у відповідності до положень глави 5 Розділу ХІ Кодексу ГРМ 09.07.2020 розглянуто та задоволено постійною діючою комісією з розгляду Актів про порушення, у звязку з чим складено Протокол №06/09-07/234.

Відповідно до пп.1 п.11 гл.5 розд.XI Кодексу ГРС, при задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Перевіривши наявний у матеріалах справи акт-розрахунок від 31.07.2020 та акт коригування компенсації вартості розрахунку компенсації необлікованого обємі природного газу від 31.07.2020, суд прийшов до висновку, що він здійснений вірно та згідно положень чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Суд бере до уваги, що відповідач не оспорює та не заперечує зафіксований факт пропущення терміну періодичної повірки з вини споживача, що не є побутовим, - незабезпечення належної організації повірки власних ЗВТ та використання комерційного ВОГ, елементом якого є ЗВТ з пропущеним терміном повірки. Однак, відповідач у поданому відзиві на позовну заяву, відповіді на відзив на позовну заяву та додаткових поясненнях зазначає, що пропуск повірки лічильника відбувався не з вини відповідача, а внаслідок дії обставин непереборної дії - карантинних заходів.

Статтею 617 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Згідно з положеннями ст. 218 Господарського кодексу України, у разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Таким чином, в той час як форс-мажорні обставини унеможливлюють виконання договірного зобов`язання в цілому, істотна зміна обставин змінює рівновагу стосунків за договором, суттєво обтяжуючи виконання зобов`язання лише для однієї із сторін.

У постановах Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №913/785/17 та від 07.06.2023 у справі №906/540/22 визначено, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.

Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Отже, в будь-якому разі сторона зобов`язання, яка його не виконує, повинна довести, що в кожному окремому випадку саме ці конкретні обставини мали непереборний характер саме для цієї конкретної особи. І кожен такий випадок має оцінюватись судом незалежно від наявності засвідчених компетентним органом обставин непереборної сили.

За умовами пунктів 10.1, 10.2, 10.3, 10.4 Типового договору розподілу природного газу, встановлено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за цим Договором, якщо це невиконання є наслідком непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Під форс-мажорними обставинами розуміють надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами цього Договору.

Строк виконання зобов`язань відкладається на строк дії форс-мажорних обставин.

Сторони зобов`язані негайно повідомити про форс-мажорні обставини та протягом чотирнадцяти днів з дня їх виникнення надати підтвердні документи щодо їх настання відповідно до законодавства.

Засвідчення форс-мажорних обставин здійснюється у встановленому законодавством порядку.

Однак, відповідачем не надано доказів неможливості виконання ним свого зобов`язання з належним контролем за строками спливу міжповірочних інтервалів ЗВТ та не забезпечив покладені на нього чинним законодавством та договором розподілу обовязків, внаслідок настання форс-мажорних обставин, як і відсутні в матеріалах справи докази на підтвердження повідомлення відповідачем позивача про настання форс-мажорних обставин у строк, визначений пунктом 10.3 договору з обов`язковим подальшим підтвердженням даної обставини.

Отже, саме лише посилання представника відповідача на карантинні заходи, та без належного повідомлення про настання форс-мажорних обставин, які б підтверджували дійсну та об`єктивну неможливість звернення до позивача із письмовим повідомленням про необхідність забезпечення представника Оператора ГРМ розпломбування ЗВТ, яке має бути направлене не пізніше десяти робочих днів до запланованої дати, відповідно до розділу VII Кодексу ГРМ, у зв`язку з такими подіями, не можуть свідчити про наявність поважних причин пропущення відповідного строку на здійснення повірки лічильника.

Як вбачається із матеріалів справи, правомірність прийнятого Комісією з розгляду актів про порушення рішення, оформленого протоколом №06/09-07/234 від 09.07.2020 та подальше складення позивачем Актів-розрахунків, якими розраховано компенсації вартості не облікованого об`єму природного газу ТОВ «Спецтранспром ЛЛС» відповідачем в судовому порядку не оскаржувався та не визнавався судом недійсним.

Натомість, доказів, які б спростовували доводи та вимоги позивача, відповідачем суду не надано, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, в розумінні ст.ст. 76-79 ГПК України, на підтвердження сплати відповідачем вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу на загальному суму 98 126 грн 76 коп спожитого відповідачем за період часу з 30.05.2020 по 10.06.2020.

Щодо клопотання відповідача про застосування строку позовної давності, суд зазначає таке.

У відповідності до статей 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до частин 1, 6 статті 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за грошовим зобов`язаннями перебіг позовної давності починається від дня виконання зобов`язання.

Для обчислення позовної давності застосовують загальні положення про обчислення строків, що містяться в статтях 252-255 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 253 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Отже, оскільки, як зазначає відповідач у відзиві на позовну заяву, строк позовної давності закінчився, з огляду на наступне. На підставі рішення комісії №06/09-07/234 був складений акт-розрахунок №06/09-07/234 від 31.07.2020 компенсації необлікованого об`єму природного газу та акт від 24.12.20202 коригування компенсації вартості розрахунку компенсації необлікованого об`єму природного газу, відповідно до яких нарахований об`єм природного газу за розрахунковий період з 07:00 год 30.05.2020 по 07:00 год 10.06.2020. Остання дата періоду, за який нараховано компенсацію 10.06.2020, не може вважатися пізнішою за дату складання акту 31.07.2020, тому саме ця дата є об`єктивною точкою початку перебігу строку позовної давності. Позивач мав право звернутися з даним позовом в межах визначеного статтею 257 Цивільного кодексу України строку позовної давності, тобто до 31.07.2023 включно.

Разом з цим суд зазначає, що згідно із Законом України від 30.03.2020 № 540-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) розділ Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнено п. 12 такого змісту: "12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID 19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

У п. 12 розділ Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України в редакції Закону № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину.

Враховуючи норми права, які були прийняті органом законодавчої влади в Україні під час дії карантину, введеного Урядом України у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), цілей, з метою яких ці норми впроваджені, п. 12 Перехідних і прикінцевих положень Цивільного кодексу України щодо продовження під час карантину строків загальної і спеціальної позовної давності, передбачених, зокрема, статтями 257, 258 цього Кодексу, підлягає застосуванню з метою недопущення безпідставного звуження прав учасників цивільних правовідносин.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22).

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України № 651 від 27.06.2023 з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 відмінено на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, який затверджено Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації на території України введено воєнний стан з 24.02.2022, термін якого неодноразово продовжено відповідними указами Президента України.

Відповідно до п. 19 Перехідних і прикінцевих положень Цивільного кодексу України у період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні строки, визначені, зокрема, статтями 257-259 Цивільного кодексу України продовжуються на строк його дії.

З огляду на приписи статей 256, 257 пунктів 12, 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України в суду відсутні правові підстави для застосування строку позовної давності за зазначеними вище вимогами.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності у суді після закінчення певного періоду часу після вчинення правопорушення. Періоди позовної давності, які є звичним явищем у національних правових системах Договірних держав, переслідують декілька цілей, що включають гарантування правової визначеності й остаточності та запобігання порушенню прав відповідачів, які могли б бути обмежені в разі, якщо було б передбачено, що суди ухвалюють рішення на підставі доказів, які могли стати неповними унаслідок спливу часу (пункт 570 рішення у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти росії" від 20.09.2011 ("OAO Neftyanaya Kompaniya Yukos v. Russia") заява № 14902/04; пункт 51 рішення у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" від 22.10.1996 ("Stubbings and Others v. the United Kingdom"), заяви № 22083/93, № 22095/93).

Аналогічна правова позиція щодо визначення перебігу строку позовної давності відповідно до положень статей 256, 257 та пунктів 12, 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України викладена Верховним Судом у постановах від 08.08.2024 у справі №921/612/23, від 06.05.2021 у справі № 903/323/20, від 31.05.2022 у справі № 926/1812/21, від 22.06.2022 у справі № 916/1157/21 та від 13.07.2022 у справі № 910/8669/21.

Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України», зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись, як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Подібний висновок викладений у постанові Верховного суду від 23.07.2024 у справі № 913/162/22.

За приписами частин 1, 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, суд доходить висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Київгаз» підлягають задоволенню повністю.

На підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237, 238, 240, 241, 242, 254, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Акціонерного товариства "Київгаз" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтранспром ЛЛС" - задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтранспром ЛЛС" (01013, місто Київ, вул. Будіндустрії, 5; ) на користь Акціонерного товариства "Київгаз" (01103, місто Київ, вул. Михайла Бойчука, 4-б; ) заборгованість у розмірі 98 126 (дев`яносто вісім тисяч сто двадцять шість) грн. 76 коп.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтранспром ЛЛС" (01013, місто Київ, вул. Будіндустрії, 5; ) на користь Акціонерного товариства "Київгаз" (01103, місто Київ, вул. Михайла Бойчука, 4-б; ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено в порядку та строки відповідно до приписів статей 254, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА