ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2025м. ДніпроСправа № 904/1498/21
за позовом Акціонера Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" ОСОБА_2, який діє в інтересах Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод", м. Покров Дніпропетровської області

до ОСОБА_1 , м. Запоріжжя

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Агентство безпеки "АС", м. Кропивницький Кіровоградської області

про стягнення 624 593,66грн

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Секретар судового засідання Янкіна Г.Д.

Представники:

Від позивача: Гетьман І.Г., адвокат, ордер серії АЕ "1313803 від 30.08.2024

Від відповідача: Соколова В.Д., адвокат, ордер серії АР №1240615 від 19.05.2025 (в режимі відеоконференції)

Від третьої особи: не з`явився

С У Т Ь С П О Р У :

ОСОБА_2 , як акціонер Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод", який діє в інтересах Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод", звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просить:

- визнати причини пропуску позовної давності поважними;

- стягнути з ОСОБА_1 суму збитків, завданих господарському товариству його посадовою особою, у розмірі 624 593,66 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем посадових обов`язків голови правління Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод".

Позивач просить визнати причини пропуску позовної давності поважними з наступних підстав:

- відповідно до наказу № 17 від 07.09.2016 по підприємству було проведено інвентаризацію, за результатами якої позивач звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення злочину посадовою особою ПрАТ "ОРРЗ" ОСОБА_1 з іншими невідомими особами, про розтрату майна підприємства на суму більш ніж 600 000,00 грн;

- на підставі заяви голови правління, 21.09.2016 відкрито кримінальне провадження № 0000925 за ст. 356 КК України, яке було закрито 24.04.2020 на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України;

- про закриття кримінального провадження голова правління та акціонер ОСОБА_2 дізнався лише у січні 2021 року, відповідно був позбавлений права на пред`явлення цивільного позову у кримінальному провадженні в порядку статті 356 КК України.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що:

- ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 28.12.2016 у справі № 336/5445/16ц за позовом ПАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" до ОСОБА_1 про зобов`язання виконати умов контракту трудового договору та зустрічного позову ОСОБА_1 до ПАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод", ОСОБА_3 про усунення перешкод у виконанні умов контракту, було затверджено мирову угоду, згідно якої (окрім іншого):

"- сторони домовляються між собою, що в даній мировій угоді відповідач виплачуєпозивачу кошти в розмірі 1285 грн.71 коп., за виконання обов`язків, передбачених контрактом від 10.07.2016 голови правління ПРАТ "ОРРЗ" у період з 10.08.2016 по 31.08.2016. Строк виплати встановлюється в тридцять календарних днів, перебіг якого починається наступного дня після визнання судом даної мирової угоди;

- сторони домовляються між собою, що в даній мировій угоді позивач виконував обов`язки голови правління ПАТ "ОРРЗ" з 10.08.2016 по 31.08.2016 за адресою підприємства: 53300, м. Покров вул. Г. Тикви 3, п`ятнадцять робочих днів. Починаючи з 01.09.2016 обов`язки голови правління ПАТ "ОРРЗ" виконує ОСОБА_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 02.09.1997 Орджонікідзевським МВ УМВС України в Дніпропетровській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ;

- сторони домовляються між собою, що по даній мировій угоді претензій один до одного не мають".

Відтак судовим рішенням встановлено обставини відсутності претензій ПАТ "ОРРЗ" до ОСОБА_1 , як до колишнього голови правління товариства. У зв`язку з наведеним вимоги акціонера товариства ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих товариству, є безпідставними.

- кримінальне провадження було закрито на підставі пункту 2 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діях складу кримінального правопорушення;

- за шкоду, завдану підприємству неправильною постановкою обліку і зберігання матеріальних цінностей, керівник підприємства несе обмежену відповідальність у розмірі заподіяної з його вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку;

- відповідач вважає, що за шкоду, яка спричинена неналежним збереженням майна, має нести відповідальність Товариство з обмеженою відповідальністю "Агентство Безпеки "АС", з яким ПрАТ "ОРРЗ" в особі ОСОБА_1 було укладено договір про надання охоронних послуг від 10.08.2016 № 10/08-1;

- зі змісту розписок за формою №інв.3, які долучені позивачем до справи на підтвердження розміру збитків, не вбачається факт наявності в них товарно-матеріальних цінностей на дату вступу ОСОБА_1 на посаду голови правління, на 10.08.2016;

- відповідач просить застосувати позовну давність до спірних правовідносин.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 28.12.2016 у справі № 336/5445/16ц не має преюдиціййного значення для вирішення даної справи. Твердження відповідача про те, що органами слідства встановлено відсутність у діях відповідача факту розтрати майна ПАТ "ОРРЗ" є помилковим. Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського міського суду від 15 березня 2021 року по справі № 184/147/21 скасовано постанову слідчого СВ Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Юрьєва Д.С. від 24.04.2020 про закриття кримінального провадження №0000925 від 21.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України. На сьогодні кримінальне провадження №0000925 від 21.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, триває. Застосування до спірних правовідносин приписів статті 133 КзПП вважає необгрунтованим, оскільки вимога про стягнення збитків грунтується на бездіяльності посадової особи (невиконання норм статті 63 Закону України "Про акціонерні товариства"). Протиправність поведінки відповідача полягає у неналежному збереженні майна ПрАТ відповідно до обов`язків голови правління; розмір збитків викладено в інвентаризаційних відомостях відповідно до наказу № 17 від 07.09.2016; протиправна поведінка підтверджується даними бухгалтерського обліку, що містилися станом на 10.08.2016 та даних після 05.09.2016; вина відповідача полягає в бездіяльності у вигляді незбереження майна товариства.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2021 справу № 904/1498/21 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2021 зобов`язано Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради надіслати на адресу Господарського суду Дніпропетровської області інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 .

15 березня 2021 року від Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради до господарського суду надійшла відповідь на запитувану інформацію. За відомостями департаменту інформація про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 відсутня.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.03.2021 зобов`язано Управління Державної міграційної служби у Запорізькій області надіслати на адресу Господарського суду Дніпропетровської області інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 .

30 березня 2021 року від Управління Державної міграційної служби у Запорізькій області до господарського суду надійшла відповідь на запитувану судом інформацію, повідомлено, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 08.04.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 11.05.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.05.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Агентство безпеки "АС" та відкладено підготовче засідання у справі на 31 травня 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.05.2021 продовжено строк підготовчого провадження по справі №904/1498/21 на тридцять днів - до 07 липня 2021 року включно, та відкладено підготовче засідання у справі; зобов`язано третю особу надати для огляду у судовому засіданні оригінал договору про надання охоронних послуг № 10/08-1 від 10 серпня 2016 року (належним чином завірену копію для долучення до матеріалів справи).

При виготовленні ухвали господарського суду від 31.05.2021 було допущено описку, а саме: у тексті ухвали щодо дати призначення підготовчого засідання вказано 26 червня 2021 року, замість 24 червня 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2021 виправлено описку, допущену в резолютивній частині ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 31.05.2021, зазначено дату підготовчого засідання - 24 червня 2021 року.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа, ухвалу від 24.06.2021 було надіслано одержувачу ОСОБА_2 на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 , та доставлено до електронної пошти 24.06.2021.

У підготовчому засіданні 24.06.2021 судом оголошено перерву до 07 липня 2021 року, про що постановлено ухвалу, не виходячи у нарадчу кімнату та без оформлення її окремим документом.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2021 повідомлено ОСОБА_2 , ТОВ "Агентство безпеки "АС" про те, що наступне підготовче засідання у справі відбудеться 07 липня 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.07.2021 зобов`язано третю особу надати для огляду у судовому засіданні оригінал договору про надання охоронних послуг № 10/08-1 від 10 серпня 2016 року (належним чином завірену копію для долучення до матеріалів справи) та акти виконаних робіт за цим договором; письмові пояснення на клопотання позивача про проведення судової експертизи.

У судовому засіданні 07.07.2021 підготовче засідання у справі відкладено на 22 липня 2021 року.

13 липня 2021 року від представника ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" ОСОБА_2 надійшла заява про відвід судді Господарського суду Дніпропетровської області Євстигнеєвої Н.М. від розгляду справи №904/1498/21.

Ухвалою суду від 13.07.2021 заявлений ОСОБА_2 відвід судді Євстигнеєвої Н.М. у справі №904/1498/21 визнано необґрунтованим; матеріали справи №904/1498/21 передано для вирішення питання щодо розгляду заяви про відвід судді Євстигнеєвої Н.М. складом суду, який визначається у порядку ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

15 липня 2021 року від представника ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" ОСОБА_2 надійшла заява про відвід судді Господарського суду Дніпропетровської області Євстигнеєвої Н.М. від розгляду справи №904/1498/21.

Ухвалою суду від 19.07.2021 заявлений ОСОБА_2 відвід судді Євстигнеєвої Н.М. у справі №904/1498/21 визнано необґрунтованим; матеріали справи №904/1498/21 передано для вирішення питання щодо розгляду заяви про відвід судді Євстигнеєвої Н.М. складом суду, який визначається у порядку ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалами Господарського суду Дніпропетровської області від 16.07.2021 (Суддя Крижний О.М.) та від 20.07.2021 (Суддя Панна С.П.) відмовлено у задоволенні заяви представника Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" ОСОБА_2 про відвід судді Євстигнеєвої Н.М. від розгляду справи №904/1498/21.

У судовому засіданні 22.07.2021 представником відповідача заявлено усне клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в порядку ч. 4 ст. 202 ГПК України.

Ухвалою господарського суду від 22.07.2021 відмовлено: ОСОБА_1 в задоволенні усного клопотання про залишення позову без розгляду; ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" в задоволенні заяв від 13.07.2021 та 15.07.2021 про призначення колегіального розгляду справи № 904/1498/21.

Ухвалою суду від 22.07.2021 тимчасово вилучено у Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенство безпеки "АС" для дослідження судом та вирішення питання про призначення у справі судової експертизи оригінал договору про надання охоронних послуг № 10/08-1 від 10 серпня 2016 року; доручено проведення тимчасового вилучення доказів Броварському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Провадження у справі №904/1498/21 зупинено до закінчення виконавчого провадження з вилучення доказів для дослідження судом.

Так, на виконанні у Броварському ВДВС Броварського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебувало виконавче провадження НОМЕР_3 з примусового виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 18.10.2021.

Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив до господарського суду постанову ВП НОМЕР_3 від 12.12.2024 про повернення виконавчого документа стягувачу, на підставі п. 6 частини першої статті 37 Закону України "Про виконавче провадження".

Ухвалою суду від 11.04.2025 поновлено провадження у справі №904/1498/21; призначено підготовче засідання на 29.04.2025.

З 29.04.2025 підготовче засідання відкладено на 20.05.2025, з 20.05.2025 до 09.06.2025.

Позивач та третя особа у підготовче засідання не з`явилися, явку повноважних представників не забезпечили, про день, час, місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Ухвалу суду від 29.04.2025 в електронному вигляді доставлено до електронних кабінетів позивача та ПАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" 22.05.2025 (о 21:44год), що підтверджується довідками про доставку електронного листа (а.с. 59,60 том 4).

Направлена судом на адресу третьої особи та керівника третьої особи ухвала суду від 20.05.2025 повернута підприємством зв`язку з відміткою: "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с. 74-81 том 4).

22 травня 2025 року від відповідача до господарського суду надійшла заява про застосування строків позовної давності.

09 червня 2025 року від позивача до господарського суду надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без участі представника. Також позивач просить закінчити підготовчі дії і перейти до розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 09.06.2025 закрито підготовче провадження у справі №904/1498/21 та призначено справу до судового розгляду по суті у судове засідання на 27.06.2025.

Судом досліджені наявні в матеріалах справи докази.

У судовому засіданні 27.06.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи представників позивача та відповідача, господарський суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 є власником 850799 шт. акцій, що складає 51,252951% у статутному капіталі Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" (інформація ПАТ "НДУ" станом на 23.04.2020, а.с.57-60 том 1).

10 липня 2016 року відбулося засідання Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод", на якому головою правління акціонерного товариства строком на три роки обрано ОСОБА_1 (протокол №10/07-2016 засідання Наглядової ради від 10.07.2016, а.с.20-24 том 1).

Рішенням Наглядової ради від 10.07.2016 зобов`язано ОСОБА_1 , зокрема: переукласти договір з охоронною фірмою для охорони майнового комплексу товариства та відсторонити від охорони діючу охоронну структуру (п.6 сьомого питання порядку денного); провести повну інвентаризацію майна та зобов`язань товариства (п.7 сьомого питання порядку денного).

На підставі рішення Наглядової ради від 10.07.2016 між Приватним акціонерним товариством "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" в особі голови Наглядової ради Полякова О.С. та ОСОБА_1 укладено Контракт з головою правління ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" (а.с.17-19 том 1).

Згідно Наказу №1 від 09.08.2016 ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків голови правління ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" з 09.08.2016 з окладом згідно штатного розпису (а.с.31 том 1).

09.08.2016 ОСОБА_1 здійснив державну реєстрацію змін відомостей про керівника юридичної особи у державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстраційний центр "Комунтранс" Чумаківської сільської ради Дніпропетровської області Соколенко Т.Г.

Згідно наказу Міністерства юстиції України №2510/5 від 16.08.2016 скасовано реєстраційну дію від 09.08.2016 № 2000074, проведену державним реєстратором Соколенко Т.Г.; виконання наказу покладено на Департамент державної реєстрації та нотаріату (а.с.27 том 1).

17.08.2016 ОСОБА_1 (повторно) здійснив державну реєстрацію змін відомостей про керівника юридичної особи у державного реєстратора виконавчого комітету Новомосковської міської ради Коваленка О.В.

Згідно наказу Міністерства юстиції України №2593/5 від 30.08.2016 скасовано реєстраційну дію від 18.08.2016 № 4000074, проведену державним реєстратором Коваленко О.В.; виконання наказу покладено на Департамент державної реєстрації та нотаріату (а.с.30 том 1).

10.08.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агентство безпеки "АС" та ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" укладено договір №10/08-1 на надання послуг з охорони об`єкта, що розташований за адресою: м. Орджонікідзе, вул. Г.Тикви, буд.3 (а.с.87-89 том 1).

Листом від 22.08.2016 за вих. №6 ТОВ "СО Лідер" повідомило голову правління ПрАТ про несанкціоноване вторгнення групи осіб на територію товариства та призупинення дії договору від 28.03.2016 з 10.08.2016 (а.с.55 том 1).

Наказом ПрАТ "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" №17 від 07.09.2016 зобов`язано інвентаризаційну комісію провести інвентаризацію основних засобів, нематеріальних активів станом на 07.09.2016 (а.с.45 том 1).

Інвентаризаційна комісія встановила, що загальна сума нестачі матеріальних цінностей станом на 07.09.2016 становить 624 593,66грн, що підтверджується:

- розпискою форми № інв-3 від 07.09.2016 - за АУП нестача матеріальних цінностей становить 3410,80 грн (а.с.46 том 1);

- розпискою форми № інв-3 від 07.09.2016 - у цеху Тренажерний зал нестача матеріальних цінностей становить 51545,50 грн (а.с.47 том 1);

- розпискою форми № інв-3 від 07.09.2016 - у цеху центральний нестача матеріальних цінностей становить 482250,00 грн (а.с.48 том 1);

- розпискою форми № інв-3 від 07.09.2016 - у цеху РМЦ нестача матеріальних цінностей становить 35555,00 грн (а.с.49 том 1);

- розпискою форми № інв-3 від 07.09.2016 - у цеху Заводоуправління нестача матеріальних цінностей становить 51832,36 грн (а.с.50 том 1).

На підставі заяви голови правління ПАТ "ОРРЗ" ОСОБА_2 за вих. №09/09-16 від 09 вересня 2016 року, 21.09.2016 було відкрито кримінальне провадження № 0000925 за ст. 356 КК України (а.с.54 том 1).

Відповідно до повідомлення за вих. №04/54-11-19 від 06.01.2021 заступника керівника Нікопольської міської прокуратури Войнова О., яке потерпіла особа отримала 19 січня 2021 року - 24.04.2020, слідчим СВ Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України (а.с.63 том 1).

Позивач просить стягнути з ОСОБА_1 збитки в розмірі 624593,66грн, які спричинені втратою (нестачею) майна на зазначену суму, проти чого заперечує відповідач.

Наведене і є причиною виникнення спору.

Предметом доказування у даній справі є наявність/відсутність завдання відповідачем Акціонерному товариству "ОРРЗ" збитків у заявленому розмірі, а також підстав для їх стягнення.

Частиною 1 ст. 11 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України).

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Відповідно до п.12 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарський суд розглядає справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) такої юридичної особи, поданим в її інтересах.

Відповідно до п.1.1 Контракту з Головою правління ПрАТ "ОРРЗ" від 10.07.2016, голова правління зобов`язується безпосередньо і через сформований апарат здійснювати поточне управління (керівництво) ПрАТ "ОРРЗ", забезпечувати прибуткову діяльність, ефективне використання і збереження майна Товариства та майна, що не ввійшло до статутного фонду, а Вищий Орган Товариства (Загальні збори акціонерів) та Наглядова рада Товариства зобов`язується створювати належні умови для роботи Голови правління.

Відповідно до п. 10.4 Статуту ПрАТ "ОРРЗ" - посадові особи органів товариства повинні діяти в інтересах Товариства, дотримуватися вимог законодавства, Статуту та інших документів Товариства.

Відповідно до п 10.5. Статуту посадові особи органів товариства несуть відповідальність перед Товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно із законом. У разі якщо відповідальність несуть кілька осіб, їх відповідальність перед Товариством є солідарною.

Згідно із частиною другою статті 89 Господарського кодексу України посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані: діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями; діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства; діями посадової особи, вчиненими з дотриманням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення відповідних дій, встановленої товариством, але для отримання такого погодження та/або дотримання процедури прийняття рішень посадова особа товариства подала недостовірну інформацію; бездіяльністю посадової особи у випадку, коли вона була зобов`язана вчинити певні дії відповідно до покладених на неї обов`язків; іншими винними діями посадової особи.

Відповідно до змісту статті 58 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, що діяла станом на дату виникнення спірних відносин), яка визначає засади діяльності виконавчого органу акціонерного товариства, Виконавчий орган акціонерного товариства здійснює управління поточною діяльністю товариства. До компетенції виконавчого органу належить вирішення всіх питань, пов`язаних з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів та наглядової ради (ч.1 статті 58 Закону України "Про акціонерні товариства").

Виконавчий орган акціонерного товариства підзвітний загальним зборам і наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Виконавчий орган діє від імені акціонерного товариства у межах, встановлених статутом акціонерного товариства і законом (ч.2 ст. 58 Закону України "Про акціонерні товариства").

За ст. 63 Закону України "Про акціонерні товариства" посадові особи органів акціонерного товариства повинні діяти в інтересах товариства, дотримуватися вимог законодавства, положень статуту та інших документів товариства. Посадові особи органів акціонерного товариства несуть відповідальність перед товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно із законом.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить стягнути з відповідача шкоду, заподіяну ним Товариству як головою правління Товариства, тобто йдеться про підстави та умови застосування відповідальності посадової особи перед юридичною особою, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню приписи ст. 92 ЦК України.

Верховний Суд у постанові від 04.12.2018 у справі №910/21493/17 зробив висновок, що згідно з вимогами статті 92 Цивільного кодексу України особи, які виступають від імені юридичної особи, зобов`язані діяти не лише в межах своїх повноважень, але й добросовісно і розумно. З огляду на положення наведеної правової норми та довірчий характер відносин між господарським товариством та його посадовою особою (зокрема, директором чи генеральним директором) протиправна поведінка посадової особи може виражатись не лише в невиконанні нею обов`язків, прямо встановлених установчими документами товариства, чи перевищенні повноважень при вчиненні певних дій від імені товариства, а й у неналежному та недобросовісному виконанні таких дій без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм розсудом, прийнятті очевидно необачних чи марнотратних рішень. Аналогічні висновки зроблені і в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №911/2129/17.

Наведене відповідає міжнародним Принципам корпоративного управління Організації економічного співробітництва та розвитку, які закріплюють такі основні фідуціарні обов`язки директорів підприємства, як обов`язок дбайливого ставлення (діяти добросовісно на користь розвитку підприємства, приділяючи достатньо часу, зусиль і професійних навичок управлінню ним) та обов`язок лояльності (уникати конфлікту інтересів і діяти під час ухвалення рішень щодо діяльності підприємства лише в інтересах останнього).

Посадові особи органів акціонерного товариства несуть відповідальність перед товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно із законом. У разі, якщо відповідальність згідно із цією статтею несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.

При застосуванні статті 92 Цивільного кодексу України потрібно оцінювати не лише формальну сторону питання - дотримання посадовою особою всіх положень законодавства, статуту, рішень загальних зборів учасників/акціонерів тощо. Адже, навіть коли посадова особа формально виконала всі вимоги законодавства та установчих документів товариства, її дії (бездіяльність) можуть не бути добросовісними, розумними та вчиненими в інтересах товариства.

Вирішуючи питання відповідальності посадової особи перед юридичною особою, суд виходить з презумпції, що така посадова особа діяла в найкращих інтересах товариства; її рішення були незалежними та обґрунтованими; її посадові обов`язки були виконані належним чином.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Зі змісту ч. 2 ст. 1166 ЦК України вбачається, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди (аналогічний висновок міститься у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 753/7281/15-ц, у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.07.2022 у справі № 922/2860/18).

Тому, спростування цієї вини (у тому числі, з підстав вини самого позивача в заподіяній шкоді) є процесуальним обов`язком її заподіювача.

Згідно із статтею 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною (стаття 225 Господарського кодексу України).

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, суд повинен встановити наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, яке має містити такі складові:

- неправомірність поведінки особи, тобто її невідповідність вимогам, наведеним в актах цивільного законодавства;

- наявність шкоди, під якою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права, взагалі будь-яке знецінення блага, що охороняється законом та її розмір;

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, тобто протиправна поведінка конкретної особи (осіб), на яку покладається відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що необхідно та невідворотно спричинила шкоду;

- вина заподіювача шкоди, як суб`єктивного елемента відповідальності, що полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При зверненні з позовом про відшкодування заподіяної майнової шкоди, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами протиправну поведінки заподіювача шкоди, наявність шкоди та її розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою.

За загальними правилами розподілу обов`язку доказування кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частини перша та третя статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

На підтвердження своєї позиції особою, яка дії в інтересах Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" надано наступні докази:

копію контракту від 10 липня 2016 року; копію протоколу №10/07-2016 від 10.07.2016; копію Заяви від 08.08.2016 про проведення реєстраційних дій; копію Наказу Міністерства Юстиції України №2510/5 від 16.08.2016; копію Заяви від 17.08.2016 про проведення реєстраційних дій; копію Наказу Міністерства Юстиції України № 2593/5 від 30.08.2016; копію Наказу № 1 від 09 серпня 2016 року про вступ на посаду; копію виписки з ЄДР станом на 29.08.2016; копія Статуту ПрАТ "ОРРЗ"; копію наказу №17 від 07.09.2016; копію розписки по цеху АУП від 07.09.2016; копію розписки по цеху тренажерний зал 07.09.2016; копію розписки по цеху центральний склад від 07.09.2016; копію розписки по цеху РМЦ від 07.09.2016; копію розписки по цеху заводоуправління від 07.09.2016; копії заяв про вчинення злочину від 09.09.2016 та від 20.09.2016; копію витягу із кримінального провадження від 21.09.2016; копію повідомлення ТОВ СО Лідер від 22.08.2016; копію заяви від 30.08.2016; копі. переліку акціонерів, які мають право на участь в загальних зборах акціонерного товариства станом на 23.04.20220; копію повідомлення про закриття кримінального провадження.

Здійснивши аналіз наданих позивачем доказів, суд зазначає таке:

- протиправна поведінка ОСОБА_1 полягає у неналежному збереженні майна товариства відповідно до обов`язків, покладених на нього контрактом, рішенням Наглядової ради та Статутом товариства, тобто відповідач діяв з порушенням вимог статті 63 Закону України "Про акціонерні товариства";

- підтвердження шкідливого результату такої поведінки - шкоди викладено у відомостях інвентаризації, які складені інвентаризаційною комісією на виконання наказу ПрАТ №17 від 07.09.2016;

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками підтверджується даними бухгалтерського обліку станом на 10.08.2016 та даних після 05.09.2016, у період перебування відповідача на посаді голови правління;

- ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді голови правління, не здійснив належних дій по збереженню майна товариства, не виконав рішення Наглядової ради від 10.07.2016 №10/07-2016, яким зобов`язано голову правління товариства ОСОБА_1 переукласти договір з охоронною фірмою для охорони майнового комплексу та відсторонити від охорони діючу охоронну структуру.

Про неможливість виконання своїх зобов`язань по охороні об`єкта ТОВ "СО "Лідер" повідомляв Акціонерне товариство листом від 22.08.2016 № 6.

Відповідач вважає, що за неналежне збереження майна ПАТ "ОРРЗ" має нести відповідальність саме ТОВ "Агентство безпеки "АС", відповідно до умов договору №10/08-1 про надання охоронних послуг від 10.08.2016.

Разом з тим, під час проведення виконавчих дій з виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.07.2021, ТОВ "Агентство безпеки "АС" повідомило про неможливість надати оригінал договору №10/08-1 про надання охоронних послуг від 10.08.2016 у зв`язку із закінченням строку зберігання договору та тим, що у 2018 році відбулася зміна керівництва на підприємстві, попереднім директором новому керівнику такий договір не передавався.

Тобто, відповідачем не доведено, що ТОВ "Агентство безпеки "АС" здійснювало охорону підприємства у період перебування ОСОБА_1 на посаді голови правління.

Підсумовуючи, суд зазначає, що протиправна поведінка Голови Правління ОСОБА_1, полягає у неналежному збереженні майна товариства відповідно до обов`язків, покладених на нього контрактом, рішенням Наглядової ради та Статутом товариства.

Згідно з частиною 1 статті 90 Закону України "Про акціонерні товариства" посадові особи товариства, винні у порушенні передбачених цим Законом обов`язків, відповідають за збитки, заподіяні товариству своїми діями або бездіяльністю.

Відшкодування збитків здійснюється за рішенням суду.

У постанові від 22.10.2019 у справі № 911/2129/17 Велика Палата Верховного Суду також зазначила, що правовідносини між товариством та керівником мають довірчий характер, а протиправна поведінка посадової особи полягає у неналежному та недобросовісному виконанні певних дій, без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм посадовими обов`язками за власним умислом (розсудом), прийнятті очевидно необачних, марнотратних та завідомо корисливих на користь такої посадової особи рішень.

Положеннями статті 92 ЦК України та статті 89 ГК України передбачено відповідальність членів органу юридичної особи, її посадових осіб, в тому числі її керівника, якщо він діяв всупереч інтересам цієї особи.

Наявність шкоди в сумі 624 593,66грн підтверджується інвентаризаційними відомостями, які складені інвентаризаційною комісією на виконання наказу ПрАТ №17 від 07.09.2016, тобто ця грошова сума і є сумою прямих збитків товариства.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає у тому, що бездіяльність Голови Правління ОСОБА_1 призвела до втрати майна на загальну суму 624 593,66грн.

Наявність вини Голови Правління ОСОБА_1 є беззаперечною, її відсутність відповідачем не доведено.

З викладеного вище вбачається, що у діях ОСОБА_1 наявні всі елементи складу правопорушення.

За таких обставин, позовні вимоги позивача є обґрунтованими.

Щодо позовної давності, про застосування якої заявляє відповідач.

Відповідно до положень статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Частиною першою статті 261 ЦК України визначено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Отже, за змістом статей 256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу).

Так у постанові Верховного Суду від 22.05.2018 у справі № 369/6892/15-ц (14-96цс18) зазначено, що виходячи з вимог ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем. Подібні висновки щодо застосування позовної давності викладені також у постановах Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 372/1036/15-ц (14-252цс18) від 19.11.2019 у справі № 911/3680/17 (12-104гс19), від 26.11.2019 у справі № 914/3224/16 (12-128гс19), від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17 (12-97гс19), від 28.11.2018 у справі № 504/2864/13-ц (14-452цс18), від 12.12.2018 у справі № 367/2259/15-ц (14-333цс18).

Відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Європейський Суд з прав людини наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами № 22083/93 та № 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 57 рішення від 20.09.2011 за заявою № 14902/04 у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункти 62, 66 рішення від 20.12.2007 у справі "Фінікарідов проти Кіпру").

Таким чином, застосування інституту позовної давності є одним з інструментів, який забезпечує дотримання принципу юридичної визначеності, тому, вирішуючи питання про застосування позовної давності, суд має повно з`ясувати усі обставини, пов`язані з фактом обізнаності та об`єктивної можливості особи бути обізнаною щодо порушення її прав та законних інтересів, ретельно перевірити доводи учасників справи у цій частині, дослідити та надати належну оцінку наданим ними в обґрунтування своїх вимог та заперечень доказів.

З матеріалів справи вбачається, що про проведення інвентаризації та результати роботи ревізійної комісії позивач був обізнаний з 07.09.2016 і, як голова правління Акціонерного товариства, і як акціонер такого товариства з часткою у статутному капіталі 51,25%. Крім того, голова правління ОСОБА_2, отримавши результати ревізійної комісії, 09.09.2016 звернувся із заявою №09/09-16 від 09 вересня 2016 року до правоохоронних органів, а 21.09.2016 було відкрито кримінальне провадження № 0000925 за ст. 356 КК України.

Відповідно обчислення строку позовної давності починається з 08.09.2016 та спливає 08.09.2019.

З позовною заявою про стягнення з посадової особи збитків в сумі 624 593,66грн позивач звернувся 24.02.2021, тобто зі спливом позовної давності.

Позивач просить визнати причини пропуску позовної давності поважними з огляду на таке.

Відповідно до повідомлення за вих. № 04/54-11-19 від 06.01.2021 заступника керівника Нікопольської місцевої прокуратури Войнова О., 24.04.2020 слідчим СВ Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі пункту 2 ч.1 ст. 284 КПК України. Про закриття кримінального провадження за фактом розтрати майна товариства посадовою особою ОСОБА_1 позивач дізнався у січні 2021 року та був позбавлений права на пред`явлення цивільного позову у кримінальному провадженні №0000925 за ст. 356 КУ України.

Так, 21.09.2016 було відкрито кримінальне провадження № 0000925 за ст. 356 КК України.

Особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння (ч.1 ст. 128 КПК України).

Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства (ч.7 ст. 128 КПК України).

За змістом ч.1 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку.

Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (ч.2 цієї статті).

Згідно ч.2 статті 265 ЦК України якщо суд залишив без розгляду позов, пред`явлений у кримінальному провадженні, час від дня пред`явлення позову до набрання законної сили судовим рішенням, яким позов було залишено без розгляду, не зараховується до позовної давності.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем позов про відшкодування збитків у кримінальному провадженні не пред`являвся. Водночас відкриття кримінального провадження не було перешкодою для звернення позивача в установленому порядку до господарського суду з позовом про стягнення збитків, законодавством таких обмежень не встановлено.

Приймаючи до уваги нормативні приписи статті 261 Цивільного кодексу України щодо початку перебігу строку позовної давності, трирічний строк позовної давності за вимогами позивача про стягнення збитків, який обчислюється з 08.09.2016, на дату звернення з позовом до суду (24.02.2021), сплинув.

За таких обставин заява відповідача про застосування строку позовної давності підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного, у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Акціонера Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" ОСОБА_2, який діє в інтересах Приватного акціонерного товариства "Орджонікідзевський рудоремонтний завод" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Агентство безпеки "АС" про стягнення 624 593,66грн - залишити без задоволення.

Судові витрати віднести на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 30.06.2025

Суддя Н.М. Євстигнеєва