ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" червня 2025 р. м. Київ Справа № 911/2065/25

Суддя Господарського суду Київської області Антонова В.М., розглянувши матеріали за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Супутник» до Бориспільської міської ради про стягнення 319 222, 23 грн,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Супутник» (далі позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Бориспільської міської ради (далі відповідач) про стягнення 319 222, 23 грн.

Відповідно до вимог ч.1 ст.174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч.2 ст.174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статтей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX. Зокрема, приписами частини 6 статті 6 ГПК України (в редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з частиною 1 статті 174 ГПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

У відповідності до частини 2 статті 174 ГПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Водночас, з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" та відповіді №12331361 судом встановлено відсутність такого електронного кабінету в позивача, що і зазначено самим позивачем у позові.

Отже, позивачу необхідно зареєструвати свій Електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС та надати суду докази такої реєстрації відповідно до статті 6 ГПК України.

Крім того, відповідно до п.2 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд зазначає, що позивачем у поданій позовній заяві зазначено адресу позивача: 08301, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Новопрорізна, буд. 2.

Тоді як з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що адреса позивача 08305, Київська обл., Бориспільський р-н, м. Бориспіль, вул. Новопрорізна, буд. 2.

Враховуючи викладене вище, представником позивача в позові невірно зазначено його поштовий індекс, тому позивачу необхідно зазначити вірний поштовий індекс.

Крім цього, позивачем зазначено адресу відповідача: вул. Новопрорізна, буд. 2, підвальне приміщення, А-ІХ, м. Бориспіль, Київська обл., 08301.

Тоді як, адресою відповідача згідно із Єдиним державним реєстром юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є: 08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Київський Шлях, буд. 72.

Отже, позивачу необхідно вказати вірну адресу відповідача.

Згідно із п.1 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Як визначено ч.7 ст.42 ГПК України якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до пункту 62. Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 р. № 270 (надалі - Правила), підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції зокрема є розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Відповідно до абзацу 47 статті 1 Закону України «Про поштовий зв`язок», розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Пунктом 17. Правил передбачено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Згідно з пунктами 59., 61. Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення, бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені ст. 164, 172 ГПК України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів є - оригінал опису вкладення до поштового відправлення, який повинен містити номер такого відправлення та вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

Разом з тим, усупереч наведеним вище вимогам, позивачем не надано доказів направлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Отже, позивачу необхідно надати суду доказів направлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено, що станом на 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3 028,00 грн.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028 грн 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 059 800 грн 00 коп.).

Позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру в розмірі 319 222, 23 грн, отже за подання даного позову підлягає сплаті судовий збір у сумі 4 788, 33 грн.

В якості доказів сплати судового збору до позовної заяви позивачем додано платіжну інструкцію №1215 від 19.06.2025 на суму 3 762, 57 грн, зі змісту якої вбачається, що судовий збір сплачений позивачем до Бориспільського міжрайонного суду Київської області.

Вказаний рахунок є невірними для сплати судового збору за подання позову до Господарського суду Київської області.

Водночас суд зазначає, що вірними реквізитами для сплати судового збору є:

Судовий збір за подання до Господарського суду Київської області позовних заяв сплачується за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989 ;

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA3010001

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Отже, суд дійшов висновку, що до матеріалів позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору у встановлених Законом України "Про судовий збір" порядку та розмірі за вірними реквізитами.

На підтвердження факту сплати судового збору позивач повинен надати оригінал платіжного доручення (квитанцію, тощо) із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 4 788, 33 грн.

Крім того, відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У той же час, додані до позовної заяви копії документів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не завірені належним чином, відповідно до зазначених норм чинного законодавства, оскільки не містять напису «Згідно з оригіналом», прізвища та ім`я особи, яка засвідчила копії та дати такого засвідчення.

Враховуючи викладене вище, позивачу слід надати суду належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

З огляду на викладене вище, позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Супутник» підлягає залишенню без руху.

При цьому суд звертає увагу, що заява про усунення недоліків також має бути направлена на адресу відповідача.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Супутник» залишити без руху.

2. Встановити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Супутник» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.М. Антонова