ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" червня 2025 р. Справа№ 910/3463/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Демидової А.М.

Владимиренко С.В.

за участю секретаря судового засідання: Зозулі Н.М.

за участю представників:

від позивача: Мазур Ю. П.

від відповідача-1: не з`явились

від відповідача-2: Нікул О. О.

від відповідача-3: Куєвда Ю. С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.04.2025 (про відмову про вжиття заходів у забезпеченні позову)( ухвала підписана та набрала законної сили 23.04.2025)

у справі № 910/3463/25 (суддя Удалова О.Г.)

за позовом ОСОБА_1

до: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ"

2. ОСОБА_2

3. ОСОБА_3

про визнання недійсним договорів, акту, витребування майна з чужого незаконного володіння

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

В березні 2025 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ; позивач) звернулась до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА" (далі - ТОВ "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА"; відповідач-1), ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ; відповідач-2) та ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ; відповідач-3), відповідно до якого просила:

визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА" від 30 січня 2024 року, укладений між громадянкою України ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_4 , який діяв на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Руденко Г.О., 09 листопада 2023 року, за реєстровим №1184 та ОСОБА_2 ;

визнати недійсним акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА", укладений між ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , який діяв на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Руденко Г. О., 09 листопада 2023 року, за реєстровим №1184 та ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_5 , яка діяла на підставі довіреності, посвідченої Мужейдовою Т.О., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 30 січня 2024 року за реєстровим №172.

визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА" від 23 травня 2024 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 в особі представника ОСОБА_7 , який діяв на підставі довіреності, посвідченої Руденко Г.О., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, 23 травня 2024 року за реєстровим №579.

визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА", укладений між ОСОБА_6 в особі представника Тинді Анатолія Миколайовича, що діяв на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Руденок О.М. 23 травня 2024 року за реєстровим номером 579, та ОСОБА_3 в особі представника Терпило Лариси Василівни, що діяла на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Руденко О.М. 12 серпня 2024 року за реєстровим номером 1053;

стягнути (витребувати з володіння) з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частку у розмірі 100 % статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА", що у грошовому еквіваленті складає 54 550 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано, що договір від 30.01.2024 між ОСОБА_1 в особі представника Кушнарьової Ніни Іллівни, яка діяла на підставі довіреності від 09 листопада 2023 за № 1184, та ОСОБА_2 укладений останнім у власних інтересах та має бути визнаний недійсним на підставі ст. 238 Цивільного кодексу України, а тому подальші правочини з продажу частки також є недійсними.

У квітні 2025 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на частку ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ УМВС України в Луганській області 18 червня 1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ), у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ" (код 41819892) (попереднє найменування ТОВ "МУЗЕЙ ІВАНА ФРАНКА") у розмірі 100% статутного капіталу;

- заборони ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ УМВС України в Луганській області 18 червня 1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) або будь-яким іншим особам вчиняти дії, спрямовані на відчуження та/або розпорядження часткою у статутному капіталі ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" (код 41819892);

- заборони всім суб`єктам державної реєстрації та державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у т.ч. нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведення реєстраційних дій щодо ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ", пов`язаних зі зміною розміру статутного капіталу, складу та відомостей про учасників, розміру їхніх часток, затвердження статуту у новій редакції, внесення змін до статуту, зміни кінцевого бенефіціарного власника; прийняття рішень про ліквідацію, реорганізацію (злиття, поділ) стосовно ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" (код 41819892).

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.04.2025 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову від 15.04.2025 у справі № 910/3463/25.

Ухвалу суду мотивовано тим, що заявником не доведено, а судом не встановлено, що у цій справі існує достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів.

Не погоджуючись з ухвалою господарського суду міста Києва від 21.04.2025 у справі № 910/3463/25, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, зокрема, ст.ст. 86, 136, 137, 236 ГПК України, ухвалити нове рішення, яким заяву про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити в повному обсязі.

При цьому скаржник посилається на те, що в межах щонайменше трьох окремих проваджень беруть участь одні й ті самі особи, послідовність дій яких свідчить про наявність ознак цілеспрямованих дій, спрямованих на незаконне заволодіння майном позивача та подальшого його відчуження, що наразі є предметом кримінального провадження. Невжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову значно утруднить виконання судового рішення у разі задоволення позову.

Позиції інших учасників справи

У додаткових поясненнях ОСОБА_3 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Відзивів на апеляційну скаргу від ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" та ОСОБА_2 до суду не надходило.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2025 (колегія суддів: головуюча Ходаківська І. П., судді Демидова А. М., Владимиренко С.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.04.2025 у справі № 910/3463/25 та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 18.06.2025.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2025 розгляд справи відкладено на 25.06.2025 та продовжено строк її розгляду.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 16.06.2025, від 23.06.2025 задоволено клопотання представників про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції.

У судовому засіданні 25.06.2025 в режимі відеоконференції взяла участь позивач, яка підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити повністю.

Також у судовому засіданні 25.06.2025 в режимі відеоконференції взяли участь представники відповідачів ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), які заперечили проти задоволення апеляційної скарги і просили відмовити в її задоволенні.

ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" явку свого представника у судове засідання 25.06.2025 не забезпечило. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлено належним чином.

До визначеної дати проведення судового засідання від вказаного учасника справи не надійшло заяв чи клопотань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, із вказівкою на наявність обставин, які б об`єктивно унеможливили розгляд справи у судовому засіданні 25.06.2025.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами, передбаченими ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення (дії), встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), найбільш оптимальний в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення конкретної справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу. Такий правовий висновок Верховного Суду викладено у постановах від 24.10.2022 у справі №916/950/22 та від 15.05.2019 у справі №910/688/13).

Відповідно до частини першої статті 137 ГПК позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (частина третя статті 137 ГПК).

Відповідно до частини четвертої статті 137 ГПК заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Згідно з частиною одинадцятою статті 137 ГПК не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, позивач повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

У кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Під час вирішення питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, необхідною умовою вжиття заходів для забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду. Безпосередньою метою вжиття заходів є саме забезпечення виконання рішення суду. Інститут забезпечення позову в господарському процесі існує виключно з метою забезпечення гарантії виконання майбутнього судового рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Обрання належного, відповідного предмету спору, заходу забезпечення позову сприяє дотриманню принципу співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими вимогами, що, зрештою, дає змогу досягти збалансованості інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичного виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

У заяві про забезпечення позову позивач просив (1) накласти арешт на частку ОСОБА_3 у статутному капіталі ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" у розмірі 100 %; (2) заборонити ОСОБА_3 або будь-яким іншим особам вчиняти дії, спрямовані на відчуження та/або розпорядження часткою у статутному капіталі ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" (3) заборонити органам державної реєстрації проводити реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ", пов`язані зі зміною розміру статутного капіталу, складу та відомостей про учасників, розміру їхніх часток, затвердження статуту у новій редакції, внесення змін до статуту, зміни кінцевого бенефіціарного власника, прийняття рішень про ліквідацію, реорганізацію (злиття, поділ).

Заява обґрунтована тим, що з 15.11.2023 позивач була власником частки статутного фонду ТОВ "Музей Івана Франка" у розмірі 100 % та єдиним засновником цього товариства. Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців відбулися реєстраційні зміни щодо відповідача, зокрема, зміна засновника / бенефіціару, зміна керівника, зміна юридичної адреси. Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб з 30.01.2024 відбулось неодноразове відчуження частки у статутному капіталі товариства, яка належала позивачу - ОСОБА_1 . Крім того, було зміно найменування товариства з ТОВ "Музей Івана Франка" на ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ". Питання правомірності правочинів щодо відчуження частки у статному капіталі є предметом позову у даній справі.

Таким чином, предметом спору у справі є захист права власності на частку у статутному капіталі ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ".

Розпорядження такою часткою до вирішення спору очевидно не відповідає ефективному захисту або поновлення оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Можливість відповідача в будь-який момент відчужити спірне майно (частку у статутному капіталі), яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що, в свою чергу, в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача.

За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчила б про застосування завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін. Аналогічний правовий висновок об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду викладено в постанові від 03.03.2023 у справі №905/448/22.

Суд виходить з того, що подальші зміни складу учасників, розміру їх часток, розміру статутного капіталу товариства та відчуження частки, право на яку оспорює позивач, можуть призвести до унеможливлення відновлення його права у разі, якщо під час розгляду даної справи судом буде встановлено факт його порушення, також зумовить необхідність звернення позивача до суду з іншими позовами, оскільки даний спосіб захисту не призведе до поновлення прав позивача у одному судовому провадженні (у випадку задоволення позову).

Метою заходу забезпечення позову є підтримання "status quo", поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Тимчасовий захід спрямований на те, щоб протягом судового розгляду щодо суті спору суд залишався в змозі розглянути позов заявника за звичайною процедурою. Тимчасові забезпечувальні заходи мають на меті забезпечити протягом розгляду продовження існування стану, який є предметом спору (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кюблер проти Німеччини" (заява № 32715/06). У зв`язку з цим вжиття відповідних заходів забезпечення позову матиме наслідком збереження існуючого станом на момент подання заяви стану - збереження спірної частки у статутному капіталі у власності відповідача. Тому відсутні підстави вважати, що права відповідача і баланс інтересів будуть порушені.

Варто зазначити, що застосування заходів забезпечення позову лише тимчасово унеможливлює відчуження спірної частки та забороняє державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії щодо ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ", вносити зміни до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про зміну розміру статутного капіталу, складу та відомостей про учасників, розміру їхніх часток, затвердження статуту у новій редакції, внесення змін до статуту, зміни кінцевого бенефіціарного власника, прийняття рішень про ліквідацію, реорганізацію (злиття, поділ), що не має своїм наслідком будь-якого перешкоджання його господарській діяльності та спрямовано на запобігання ймовірним порушенням речових прав позивача та забезпечують збалансованість інтересів сторін.

Тобто, застосування зазначених заходів забезпечення позову носить тимчасовий характер, не завдасть шкоди та збитків ні відповідачам, ні іншим особам та не позбавить можливості здійснення господарської діяльності, отримання доходів, сплати податків тощо, а лише тимчасово обмежить право власника спірної частки на її відчуження. Вжиття наведених заходів забезпечення позову у цій справі, як зазначалось, спрямоване виключно на збереження існуючого становища та на ефективний захист порушених прав та інтересів позивача у випадку задоволення позову.

Вимоги позивача щодо заборони відчуження спірної частки та заборони державним реєстраторам вчиняти вказані реєстраційні дії щодо ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ" кореспондуються у цьому випадку з вимогами позовної заяви і застосування таких заходів забезпечення позову не суперечить статті 137 ГПК України.

Отже, за умови часткового задоволення заяви позивача та вжиття заходів забезпечення даного позову шляхом заборони відповідачу відчуження спірної частки та заборони вчинення реєстраційних дій щодо ТОВ "МІЛА ПРЕЗЕНТ", колегія суддів, керуючись судовим розсудом, вважає недоцільним у такому випадку одночасне застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на частку в статутному капіталі цього товариства.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини першої статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Водночас, частиною 4 цієї статті передбачено, що суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що ухвалу господарського суду міста Києва від 21.04.2025 у справі № 910/3463/25 постановлено з порушенням ст.ст. 74, 76, 136, 137 ГПК України, а відтак, вона підлягає частковому скасуванню, а заява позивача про вжиття заходів забезпечення позову - частковому задоволенню.

Керуючись статтями 129, 255, 269, 271, 275, 277, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу господарського суду міста Києва від 21.04.2025 у справі № 910/3463/25 скасувати в частині відмови у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчинення дій, спрямованих на відчуження та/або розпорядження часткою у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ" та заборони органам державної реєстрації проводити певні реєстраційні дії щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ".

Ухвалити в цій частині нове рішення, яким заяву задовольнити.

Заборонити ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ УМВС України в Луганській області 18 червня 1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ), або будь-яким іншим особам вчиняти дії, спрямовані на відчуження та/або розпорядження часткою у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ" ().

Заборонити всім суб`єктам державної реєстрації та державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в т. ч. нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведення реєстраційних дій щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ", пов`язаних зі зміною розміру статутного капіталу, складу та відомостей про учасників, розміру їхніх часток, затвердження Статуту у новій редакції, внесення змін до Статуту, зміни кінцевого бенефіціарного власника; прийняття рішень про ліквідацію, реорганізацію (злиття, поділ) стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "МІЛА ПРЕЗЕНТ" ().

В іншій частині ухвалу господарського суду міста Києва від 21.04.2025 у справі №910/3463/25 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Матеріали оскарження у справі № 910/3463/25 повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 ГПК України.

Повна постанова складена 30.06.2025.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді А.М. Демидова

С.В. Владимиренко