ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 рокуСправа № 912/597/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Коваленко Н.М.

при секретарі судового засідання Колісник Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу №912/597/25 від 24.03.2025

за позовом: Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області, код ЄДР 02910025, вул. Чижевського, 1а, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28000, в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), код ЄДР 43877118, вул. Героїв АТО, 92, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50103

до відповідача: Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (далі - В. Андрусівська сільська рада), код ЄДР 04364294, вул. Центральна, 43, село Велика Андрусівка, Олександрійський район, Кіровоградська область, 27520

про стягнення завданої порушенням природоохоронного законодавства шкоди в сумі 468 522,67 грн,

ПРЕДСТАВНИКИ:

від прокуратури - Мороз В.С., посвідчення №075368 від 01.03.2023;

від позивача - Братухін О.Ю., виписка з ЄДР (в порядку самопредставництва);

від відповідача - адвокат Глазков А.С., ордер серія ВА №1097872 від 07.04.2025.

У судовому засіданні оголошено скорочене рішення.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до В. Андрусівської сільської ради з вимогами:

1. Стягнути з Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (вул. Центральна, 43, с. Велика Андрусівська, Олександрійський район Кіровоградської області, ЄРДПОУ 04364294) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) матеріальну шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної порубки дерев у полезахисній лісосмузі на землях сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів в сумі 468 522,67 грн. (чотириста шістдесят вісім тисяч п`ятсот двадцять дві гривні шістдесят сім копійок), яку зарахувати на спеціальний рахунок місцевого бюджету для сплати збитків, заподіяних порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (р/р UА0011473, одержувач ГУК у Кіровоградській області/Великоандрусівська ТГ/24062100 код за ЄДРПОУ - 37918230, МФО 899998).

2. Стягнути Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (вул. Центральна, 43, с. Велика Андрусівська, Олександрійський район Кіровоградської області, ЄРДПОУ 04364294) на користь Кіровоградської обласної прокуратури () судовий збір, сплачений за подання до суду позовної заяви в сумі 7 027,84 грн., який перерахувати на р/р №UА0004600 в банку - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету - 2800.

3. Про розгляд справи повідомити Олександрійську окружну прокуратуру та Кіровоградську обласну прокуратуру.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що відповідно до акту обстеження місця незаконної порубки полезахисної лісосмуги від 17.10.2022 у полезахисній лісосмузі в 1 км на північний схід від с. Аудиторівка Великоандрусівської територіальної громади Олександрійського району (за межами населених пунктів) здійснено масову незаконну вирубку полезахисної лісосмуги.

Відповідно до розрахунку розміру шкоди, яка заподіяна внаслідок незаконного вирубування 91 дерева ясеню у полезахисній лісосмузі в одному кілометрі на схід від с. Аудиторівка Великоандрусівської територіальної громади (за межами населених пунктів) невстановленими особами від 18.10.2022, виконаного державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища ДЕІ Придніпровського округу Рибачук К.І., розмір заподіяної шкоди становить 468 522 грн. 67 коп.

Згідно з інформацією Головного управління Державного земельного кадастру від 26.02.2025 №10-11-0.2-607/1/2-25, земельна ділянка без кадастрового номера, на якій розташована полезахисна смуга за географічними координатами 48,8954281 32,9723317 між земельними ділянками з кадастровими номерами :02:000:0353, :02:000:0318, :02:000:0354, :02:000:0355, та відноситься до земель сільськогосподарського призначення комунальної власності Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області.

Ухвалою від 24.03.2025 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі №912/597/25, ухвалив справу №912/597/25 розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 22.04.2025 - 11:00, встановив сторонам строки для подання заяв по суті справи.

07.04.2025 до господарського суду від відповідача в межах строку, встановленого судом, надійшов відзив на позовну заяву №б/н від 07.04.2025 з вимогами:

1. Прийняти даний відзив на позовну заяву.

2. Відмовити у задоволенні позову Олександрійської окружної прокуратури повністю.

3. Покласти судові витрати на позивача.

В обґрунтування поданого відзиву зазначено таке.

Відповідач визнає, що земельна ділянка, на якій було встановлено незаконну вирубку дерев, належить йому на праві власності, як земля комунальної власності, в той же час технічна документація на зазначену земельну ділянку не виготовлялася, їй не присвоєно кадастрового номера та не внесено відомості про це до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Прокуратурою та позивачем не підтверджено заподіяння шкоди та її розмір. Позовна заява ґрунтується на акті обстеження та розрахунку шкоди, проте відповідно до постанови Верховного Суду у справі №922/618/22 від 30.01.2025, акт перевірки сам по собі не може бути єдиним доказом порушення. Встановлення розміру шкоди потребує чітких і достовірних даних щодо кількості, породи, діаметра дерев, а також ступеня пошкодження (до/не до ступеня припинення росту).

Позивачем використано такси, затверджені Постановою КМУ №665, але не доведено, що дерева зрубані саме до ступеня припинення росту. Ця характеристика не може бути встановлена ретроспективно на підставі припущень у претензії - вона має бути зафіксована під час перевірки. У справі, що розглядається, до суду не надано будь-яких даних щодо ступеня пошкодження дерев, що не дає можливості визначити чи пошкоджені вони до ступеня припинення росту. Крім того, з наданого акту не можливо встановити, на підставі чого перевіряючі прийшли до висновку, що дерева є свіжозрубаними, заміри виконувалися із-за допомогою рулетки вимірювальної Р-5, заводський №5, більше ніяких замірів та зразків відібрано не було. Тобто, в даному випадку факт того, що дерева були свіжозрубані нічим не підтверджено, що виключає можливість встановити точну кількість дерев, які були знищені 17.10.2022.

Акт обстеження місця незаконної вирубки полезахисної смуги від 17.10.2022, не є актом перевірки в розумінні положень ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Позивачем та прокуратурою не надано до суду доказів вини відповідача та доказів на підтвердження причинного зв`язку між діями відповідача та завданою шкодою.

Даний позов про стягнення шкоди подано до особи, якій цю шкоду і заподіяно. З урахуванням аналогії з висновками у справі №908/58/24 (ЦАГС), якщо спірна лісосмуга знаходиться в користуванні/власності іншого суб`єкта (наприклад, територіальної громади), саме цей суб`єкт має бути визнаний потерпілим від злочину.

Відповідач є власником земельної ділянки де відбувалася незаконна вирубка дерев, відповідно саме відповідачу завдана шкода і є не логічним стягувати завдану шкоду з нього.

Крім того, прокуратурою не доведено, що в межах кримінального провадження вчинено вичерпний перелік дій для встановлення осіб винних у незаконній вирубці дерев, оскільки станом на дату подання даного позову кримінальне провадження не є закритим, що свідчить про те, що воно триває і правоохоронні органи здійснюють дії спрямовані на розкриття злочину. Діючим законодавством не встановлено момент у часі, коли можна стверджувати, що осіб, які вчинили злочин неможливо встановити.

В межах даної справи ні прокурором, ні позивачем не доведено: "Які саме заходи (комплекс заходів) для збереження дерев у захисних лісонасадженнях від незаконної порубки 17.10.2022 року 91 дерева у захисних лісонасадженнях мав вжити відповідач та в чому полягає не вжиття таких заходів. Відтак, прокурором не доведено наявність протиправної поведінки відповідача та причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та шкодою.

14.04.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від Олександрійської окружної прокуратури в межах строку, встановленого судом, надійшла відповідь на відзив №б/н від 14.04.2025 (у порядку ст. 166 Господарського процесуального кодексу України) з відповідним правовим обґрунтуванням.

21.04.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від відповідача в межах строку, встановленого судом, надійшли заперечення (на відповідь на відзив) №б/н від 18.04.2025 з відповідним правовим обґрунтуванням.

Ухвалою від 22.04.2025 господарський суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 22.05.2025 об 11:00 год.

Протокольною ухвалою від 22.05.2025, на підставі ст. 216 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), господарський суд оголосив перерву в судовому засіданні до 12.06.2025 о 14:30 год.

10.06.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області надійшло клопотання №55-3748ВИХ-25 від 09.06.2025 щодо долучення матеріалів (у справі 912/597/25), долучити до матеріалів справи копію рапорту від 30.05.2025 у кримінальному провадженні №0000703 від 18.10.2022 за ч. 1 ст. 246 КК України щодо стану його розслідування. Відповідно до рапорту від 30.05.2025 процесуального прокурора у кримінальному провадженні №0000703 - прокурора Світловодського відділу Олександрійської окружної прокуратури Віталія ЄДНЄВА станом на 30.05.2025 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000703 від 18.10.2022 за ч. 1 ст. 246 КК України, яке перебуває у провадженні СВ ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, триває. На даний час особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, не встановлено.

12.06.2025 у судовому засіданні оголошено перерву до 19.06.2025 о 12:20 год.

У судовому засіданні прокурор та представник позивача підтримали позовні вимоги, наполягали на їх задоволенні, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, господарський суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини сторін.

Відповідно до листа Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) №3-1155-13 від 11.02.2025 про надання інформації, інспекцією спільно з представниками відділення поліції №1 (м. Світловодськ) 17.10.2022 проведено обстеження місця незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях поблизу с. Аудиторівка Великоандрусівської ТГ.

Так, відповідно до акту обстеження місця незаконної вирубки полезахисної лісосмуги від 17.10.2022, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища ДНІ Придніпровського округу, слідчим СВ ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в області, оперуповноваженим СКП ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в області, проведено обстеження місця незаконної вирубки. Обстеженням встановлено, що у полезахисній лісосмузі в 1 км на північний схід від с. Аудиторівка Великоандрусівської територіальної громади Олександрійського району (за межами населених пунктів) здійснено масову незаконну вирубку полезахисної лісосмуги. Дерева вирубані вибірково вздовж польової дороги у ряду, прилеглому до дороги (лісосмуга дворядна). Лісосмуга створена суцільно з ясена, дерева вирубані на проміжку близько 500 метрів. Деревина з місця вирубки практично повністю вивезена: з південного боку вирубки виявлено наскладовані в хаотичні купи метрові відрізки ясеню, загальним об`ємом близько восьми складометрів. Залишки деревини (гілля) перенесені в глиб лісосмуги по всій довжині вирубки. Всього при обстежені місця вирубки нараховано 91 пень від свіжовирубаних дерев ясеню. На місці вирубки проведено виміри діаметрів пнів від свіжовирубаних (знищених) дерев: результати вимірів зафіксовані у польовій перелікові відомості №1 від 17.10.2022.

У польовій переліковій відомості №1 від 17.10.2022 зафіксовано кількість та діаметр усіх незаконно вирубаних дерев ясеню у кількості 91 шт.

Заміри проведено рулеткою вимірювальною Р-5, заводський №5, повіреної в Дії "Кіровоградський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" (свідоцтво про повірку законодавчо-врегульованого засобу вимірювальної техніки №899-М від 20.07.2021, чинне на період дії воєнного та надзвичайного стану, згідно з Постановою Кабінету міністрів України від 05.04.2022 №412).

Перелік провів державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища ДЕІ Придніпровського округу Рибачук К.І. в присутності працівників ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в області.

На підставі вищевказаного акту обстеження та польової перелікової відомості, відповідно до додатку №1 та Порядку проведення індексації такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами організаціями та громадянами" здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної порубкою дерев за межами населених пунктів.

Відповідно до розрахунку розміру шкоди, яка заподіяна внаслідок незаконного вирубування 91 дерева ясеню у полезахисній лісосмузі в одному кілометрі на схід від с. Аудиторівка Великоандрусівської територіальної громади (за межами населених пунктів) невстановленими особами від 18.10.2022, виконаного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища ДЕІ Придніпровського округу Рибачук К.І., розмір заподіяної шкоди становить 468 522,67 грн.

Інспекція звернулась з повідомленням до правоохоронних органів з метою встановлення у ході слідства винних (відповідальних) осіб. За результатами розгляду указаного повідомлення слідчим відділенням ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП розпочате кримінальне провадження №0000703 від 18.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В ході огляду місця події, проведеному у вказаному кримінальному провадженні від 17.10.2022 встановлено місце вчинення невідомими особами незаконної порубки 91 дерева породи ясен поблизу с. Аудиторівка Великоандрусівської територіальної громади Олександрійського району Кіровоградської області (координати, відповідно до Google maps - 48,8954281 32,9723317).

За результатами досудового розслідування указаного кримінального провадження, осіб, які вчинили указане кримінальне правопорушення не встановлено. Підтвердженням вказаного факту є рапорт оперуповноваженого СКП ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 01.02.2025 та лист слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 24.02.2025 №10307-2025.

Разом з цим, вивченням Державного земельного кадастру України та даних Google maps за географічними координатами 48,8954281 32,9723317 встановлено, що місцем вирубки є полезахисна лісосмуга, щодо якої земельна ділянка не сформована (без кадастрового номера) між земельними ділянками з кадастровими номерами :02:000:0353,:02:000:0318,:02:000:0354,:02:000:0355.

Відповідно до інформації №10-11-0.2-607/1/2-25 від 26.02.2025 Головного управління Державного земельного кадастру, земельна ділянка без кадастрового номера, на якій розташована полезахисна смуга за географічними координатами 48,8954281 32,9723317 між земельними ділянками з кадастровими номерами :02:000:0353, :02:000:0318, :02:000:0354, :02:000:0355, та відноситься до земель сільськогосподарського призначення комунальної власності Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області.

Аналогічні дані щодо належності земельної ділянки до комунальної власності Великоандрусівської територіальної громади надано Великоандрусівською сільською радою у листі №331/02.02-17 від 27.02.2025.

За твердженням прокурора, на даний час, збитки у розмірі 468 522,67 грн завдані інтересам держави, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, не відшкодовані.

Вказані обставини стали підставою для звернення прокурора до суду з позовом.

Розглядаючи спір по суті, господарський суд враховує таке.

З позовом про стягнення завданої порушенням природоохоронного законодавства шкоди в сумі 468 522,67 грн звернувся керівник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами ч. 3-4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "Інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин, в основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім: з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме, відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначила, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність - об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Вказана правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 12.10.2020 у справі №916/1033/20, від 08.10.2020 у справі №904/5912/18.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Статтею 16 Конституції України обов`язком держави визначено забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України.

З цією метою питання щодо захисту інтересів держави у сфері охорони навколишнього природного середовища врегульовано на законодавчому рівні шляхом прийняття Лісового, Водного, Повітряного кодексів та Кодексу Законів України про надра, а також галузевих законів.

Ліси України, за змістом ч. 2 ст. 1 Лісового кодексу (далі - ЛК України), є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташування виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства у лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017 (зі змінами), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з вказаним Положенням (п. 7) Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно із Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України №230 від 07.04.2020, територіальний (міжрегіональний територіальний) орган Держекоінспекції здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог закону про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо: пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, природного підросту та самосіву на землях, призначених під відновлення лісу, законності вирубування; раціонального та невиснажливого використання лісових ресурсів; здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, застосування пестицидів і агрохімікатів у лісовому господарстві та лісах; заготівлі деревини в порядку рубок головного користування та здійснення лісогосподарських заходів (п. п. 5 п. 2 Розділу II); проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням (п. 3 Розділу II Положення); вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах (п. 11. Розділу II Положення).

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 23.02.2023 №40 (нова редакція, ідентифікаційний номер 43877118), Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, в тому числі, про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

Повноваження Державної екологічної інспекції Придніпровського округу поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Таким чином, саме Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Олександрійською окружною прокуратурою направлено на адресу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу лист від 31.01.2025 за №55-700вих-25 щодо наявних порушень інтересів держави та вжиття заходів реагування шляхом звернення до суду з позовною заявою.

У листі №3-1155-13 від 11.02.2025 Державна екологічна інспекція Придніпровського округу, інформацію щодо звернення до суду з позовом до Великоандрусівської сільської ради про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної порубки дерев у полезахисній лісосмузі на землях сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів в сумі 468 522,67 грн, не зазначила.

Враховуючи, що посадові особи Державної екологічної інспекції Придніпровського округу не вжили належних (достатніх) заходів щодо стягнення спричинених збитків інтересам держави, а також той факт, що незаконна порубка дерев завдає шкоди довкіллю, порушує встановлений законодавством порядок охорони навколишнього природного середовища, порушує інтереси держави, є обґрунтовані та достатні підстави для здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави з метою стягнення з відповідача шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісів не переданих у користування.

Невідшкодування відповідачем завданої шкоди безпосередньо зачіпає інтереси держави, оскільки кошти на відшкодування такої шкоди мають надійти пропорційно до відповідних місцевого, обласного та державного бюджетів.

Про намір звернутися до суду з позовною заявою Кіровоградською обласною прокуратурою на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомлено Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) листом №55-1402ВИХ-2555-68-112-25 від 04.03.2025.

Отже, прокурор дотримався вимог законодавства щодо порядку представництва в суді та обґрунтовано визначив орган, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Розглядаючи спір по суті, господарський суд враховує таке.

Предметом спору у цій справі є стягнення шкоди, заподіяної лісу внаслідок порушення норм природоохоронного та, зокрема, лісового законодавства.

Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначені у ст. 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої вбачається, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Отже, суди, розглядаючи спори про стягнення шкоди, мають встановлювати обставини щодо наявності всіх елементів складу правопорушення у їх сукупності.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відносини, які стосуються володіння, користування та розпоряджання лісами і спрямовуються на забезпечення охорони, відтворення та стале використання лісових ресурсів з урахуванням екологічних, економічних, соціальних та інших інтересів суспільства, (лісові відносини) регулюються, зокрема Лісовим кодексом України (далі - ЛК України).

Відповідно до ст. 63 ЛК України ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 64 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб (ч. 1 ст. 86 ЛК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 ЛК України ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно зі ст. 4 ЛК України до лісового фонду України належать усі ліси на території України незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, у тому числі лісові ділянки, захисні насадження лінійного типу площею не менше 0,1 гектара, інші лісовкриті землі.

До лісового фонду України не належать:

зелені насадження в межах населених пунктів (парки, сади, сквери, бульвари тощо), які не віднесені в установленому порядку до лісів;

окремі дерева і групи дерев, чагарники на сільськогосподарських угіддях, присадибних, дачних і садових ділянках;

самозалісені ділянки у межах населених пунктів з деревами, середній вік яких менше 30 років, та самозалісені ділянки в межах охоронних зон об`єктів енергетики, магістральних теплових мереж, магістральних трубопроводів та інших лінійних об`єктів інфраструктури;

лісові насадження у межах земельних ділянок шириною 30-50 метрів уздовж лінії державного кордону України на суші, по берегу української частини прикордонної річки, озера або іншої водойми, переданих у постійне користування військовим частинам Державної прикордонної служби України для будівництва, облаштування та утримання інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій.

Отже, згідно з положеннями Лісового кодексу України віднесення лісів до лісового фонду України не залежить від категорії (основного цільового призначення) земельної ділянки, на якій вони зростають.

Згідно з інформацією Головного управління Державного земельного кадастру №10-11-0.2-607/1/2-25 від 26.02.2025 земельна ділянка без кадастрового номера, на якій розташована полезахисна смуга за географічними координатами 48,8954281 32,9723317 між земельними ділянками з кадастровими номерами :02:000:0353, :02:000:0318, :02:000:0354, :02:000:0355 відноситься до земель комунальної власності Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, за категорією - землі сільськогосподарського призначення (розташована в межах колишньої Захарівської сільської ради).

Відповідно до додатку до розпорядження Кабінету Міністрів України №716-р від 12.06.2020 "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Кіровоградської області" до складу Великоандрусівської територіальної громади увійшла територія Захарівської сільської ради.

За змістом п. "ї" ч. 1 ст. 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 107 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Шкода, заподіяна лісу, не наданому в користування, у разі невстановлення осіб, винних у заподіянні шкоди, відшкодовується органом місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.

Отже, Лісовий кодекс України, зокрема ч. 2 ст. 107 ЛК України в редакції, чинній з 10.07.2022, передбачає обов`язок органу місцевого самоврядування відшкодувати заподіяну лісу шкоду. Аналіз ч. 2 ст. 107 ЛК України свідчить про те, що такий обов`язок виникає в органу місцевого самоврядування за наявності таких умов у їх сукупності:- якщо особи, винні у заподіянні шкоди, не встановлені

та - якщо ліс, якому була заподіяна шкода, знаходиться у межах території органу місцевого самоврядування.

Досліджуючи наявність зазначених умов та підстав для застосування положень ч. 2 ст. 107 ЛК України до спірних правовідносин, суд встановив, що після встановлення факту незаконної вирубки дерев, позивач направив копії матеріалів, складених за результатами проведених обстежень лісових насаджень до правоохоронних органів та органів прокуратури для подальшого внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України та з метою подальшого досудового розслідування.

Відповідно до рапорту від 30.05.2025 процесуального прокурора у кримінальному провадженні №0000703 - прокурора Світловодського відділу Олександрійської окружної прокуратури Віталія ЄДНЄВА станом на 30.05.2025 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000703 від 18.10.2022 за ч. 1 ст. 246 КК України, яке перебуває у провадженні СВ ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, триває. На даний час особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, не встановлено.

Встановивши ці обставини, суд дійшов висновку про те, що у спірних правовідносинах конкретні особи, винні у заподіянні шкоди, не встановлені, що є умовою для покладення відповідальності за заподіяну лісу шкоду на орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.

Також господарський суд зазначає про те, що за відсутності встановлених винних осіб у незаконній вирубці дерев та за обставини виявлення незаконної вирубки дерев на земельній ділянці, вкритій лісовою рослинністю, яка знаходиться у межах території відповідача, у спірних правовідносинах наявні усі умови, передбачені ч. 2 ст. 107 ЛК України, для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді відшкодування шкоди на підставі цієї норми закону за завдання шкоди лісу внаслідок незаконної вирубки дерев і саме відповідач, як орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода, є особою, відповідальною за виявлене правопорушення у вигляді незаконної вирубки дерев.

ЛК України унормовано відшкодування органом місцевого самоврядування шкоди, заподіяної лісу, не наданому в користування у разі не встановлення осіб, винних у заподіянні шкоди.

Тому, у даному випадку неправомірність дій особи не встановлюється, позаяк така особа відсутня. Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.09.2024 у справі №918/1356/23.

Відтак протиправна поведінка відповідача полягає в тому, що він не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконних рубок, не здійснив контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді нездійснення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на належній йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело (причинно-наслідковий зв`язок) до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та спричинення шкоди лісу. Вина відповідача презюмується та ним не спростована.

Як зазначено вище, наслідки незаконної порубки дерев породи ясеню в кількості 91 штука у полезахисній лісосмузі на земельній ділянці без кадастрового номера за географічними координатами 48,8954281 32,9723317 та відноситься до земель сільськогосподарського призначення комунальної власності Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, зафіксовані в акті обстеження від 17.10.2022, польовій перелікових відомостях.

Відповідно до Порядку проведення індексації такс, затверджених постановою Кабінету міністрів України №665 від 23.07.2008 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами" Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу визначено розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев на землях запасу лісогосподарського призначення, що становить 468 522,67 грн.

Позивач здійснював розрахунок відповідно до Постанови КМУ від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру, заподіяної лісу", а саме Додатку 1 "Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту". Розмір шкоди у Додатку 1 визначений, відповідно до діаметру дерев у корі біля шийки кореня за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до ступеня припинення росту.

У Акті зазначено, що дерева є вирубаними (знищеними), що фактично означає повне припинення їх існування, а не просто пошкоджено до ступеня припинення росту, таким чином, у Акті та польовій переліковій відомості наявні детальні відомості щодо кількості пнів, інформація щодо діаметру пнів, їх опис та характеристика.

Чинні методики відбору проб і зразків не передбачають відбір проб і зразків зрубаної деревини для визначення періоду її порубки, ступеня пошкодження, віку чи інших параметрів та характеристик порубки та проведення будь-яких лабораторних досліджень у даній сфері. При цьому, інспектори екологічної інспекції є спеціалістами у сфері охорони навколишнього природного середовища, мають відповідні спеціальні знання та освіту та мають кваліфікацію задля визначення факту свіжості/не свіжості порубки дерев.

Рулетка вимірювальна Р-5, заводський №5, яка повірена в ДП "Кіровоградський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" (свідоцтво про повірку законодавчо-врегульованого засобу вимірювальної техніки №899-М від 20.07.2021, чинне на період дії воєнного та надзвичайного стану, згідно з Постановою Кабінету міністрів України від 05.04.2022 №412), є належним інструментом для відповідних вимірювань.

Доказами незаконної порубки дерев у захисних лісонасадженнях за земельних ділянках сільськогосподарського призначення Великоандрусівської територіальної громади Олександрійського району Кіровоградської області, внаслідок чого, завдано шкоду інтересам держави у сумі 468 522,67 грн є: 1) акт обстеження місця незаконної порубки полезахисної лісосмуги від 17.10.2022, у якому зазначено кількість, якість та порода незаконно вирубаної деревини - 91 пень свіжовирубаного ясену; у акті зазначено, що на місці вирубки проведено вимір діаметрів свіжевирубаних пнів, які зафіксовані у польовій перелікові відомості №1 від 17.10.2022; а також зазначено, що свіжовирубані дерева є знищеними; 2) польова перелікова відомість №1 від 17.10.2022, у якій зафіксовано кількість та діаметр усіх незаконно вирубаних дерев ясеню у кількості 91 шт.; 3) протокол огляду місця події від 17.10.2022 з фототаблицею, який складено безпосередньо після виявлення факту незаконної вирубки, за участю представників екологічної інспекції, які проводили обмір та складали Акт.

Тобто, у даній справі сам по собі, Акт не є єдиним доказом незаконної порубки дерев, детальний опис і обмір пнів наявний у польовій переліковій відомості, опис виявленого порушення, відповідних розмірів та приладів, якими здійснено їх заміри, наявний; припущення у позовній заяві чи Акті, відсутні, що спростовує заперечення відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву.

Щодо твердження відповідача про відсутність розроблених та затверджених переліків протипожежних та інших заходів щодо охорони лісів, господарський суд зазначає що відповідно до п. 3-1 ч. 1 ст. 33 ЛК України, сільські, селищні, міські ради у сфері лісових відносин на відповідній території забезпечують охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, дотримання правил і норм використання лісових ресурсів у межах лісів комунальної власності, не наданих у користування.

До повноважень органів місцевого самоврядування у сфері регулювання земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища, відповідно до ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", належить забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, дотримання правил і норм використання лісових ресурсів у межах лісів комунальної власності (п. 6 ч. 1).

Частиною 2 ст. 86 ЛК України, передбачено, що власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів. Перелік протипожежних та інших заходів, вимоги щодо складання планів цих заходів визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового господарства, органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Таким чином, Великоандрусівська сільська рада, як орган місцевого самоврядування мала самостійно, в межах своїх повноважень, визначити перелік протипожежних та інших заходів, вимоги щодо складання планів цих заходів та як власник лісу, який розташований на земельній ділянці комунальної власності, повинна була розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів.

Тобто визначення конкретних заходів щодо забезпечення охорони, захисту лісових насаджень на території відповідних ради та їх виконання входить у повноваження самого органу місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 ГПК України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Щодо інших аргументів сторін суд зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Трофимчук проти України" вказав, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін; Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Руїс Торіха проти Іспанії").

Отже, на підставі повного, всебічного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів та встановивши усі обставини справи, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги прокурора є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст. 74, 76-77, 129, 233, 236-241, 326-327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (код ЄДР 04364294, вул. Центральна, 43, село Велика Андрусівка, Олександрійський район, Кіровоградська область, 27520) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (код ЄДР 43877118, вул. Героїв АТО, 92, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50103) матеріальну шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної порубки дерев у полезахисній лісосмузі на землях сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів в сумі 468 522,67 грн, яку зарахувати на спеціальний рахунок місцевого бюджету для сплати збитків, заподіяних порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (р/р UА0011473, одержувач ГУК у Кіровоградській області/Великоандрусівська ТГ/24062100 код за ЄДРПОУ - 37918230, МФО 899998).

Стягнути з Великоандрусівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (код ЄДР 04364294, вул. Центральна, 43, село Велика Андрусівка, Олександрійський район, Кіровоградська область, 27520) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (, пр. Європейський, будинок 4, м. Кропивницький, Кіровоградська обл., 25006, р/р №UА0004600 в банку - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету - 2800) судовий збір в сумі 7 027,84 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення направити учасникам справи.

Повне рішення складено 30.06.2025.

Суддя Н.М. Коваленко

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про вебадресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5013.