ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/922/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатої В.В.

при секретарі судового засідання Корнух В.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Акціонерного товариства "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО" (61037, Харківська обл., місто Харків, вулиця Георгія Тарасенка, будинок 149)
до Товариства з обмеженою відповідальністю СТРОНГ КЛИЛ (04074, м. Київ, вул. Кульженків Сім`ї, буд. 35)
про стягнення коштів
за участю представників:

позивача - не з`явився;

відповідача - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ХАРКІВОБЛЕНЕРГО" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю СТРОНГ КЛИЛ, в якому просить:

- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю СТРОНГ КЛИЛ на користь АТ "Харківобленерго" (, адреса: 61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 149) 1 962 315, 26 грн., що складається з: авансу 1 011 481, 08 грн., штрафу - 404 592, 43 грн, інфляційних втрат 482 061,20 грн та 3 % річних - 64 180, 55 грн.;

- Покласти витрати зі сплати судового збору у сумі 23 547, 78 грн. на Відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем умов Договору підряду (виконання робіт з реконструкції) №Ш2146 від 10.02.2022 щодо виконання робіт за адресою: вул. Фесенківська, буд. 11/24, м. Харків, що є предметом договору, та неповернення отриманого авансу.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 20.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/922/25. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.03.2025 виправлено описку в ухвалі Господарського суду Харківської області від 20.03.2025 по справі №922/922/25, вказавши вірні дату та час проведення підготовчого засідання - "10" квітня 2025 р. о 14:15.

В судовому засіданні 10.04.2025 на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 28.04.2025 о 12:30 год.

В судовому засіданні 28.04.2025 на підставі ч. 3 ст. 177 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів за власною ініціативою; на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України суд проголошує протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 02.06.2025 о 11 год. 45 хв.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.06.2025 знято з розгляду справу № 922/922/25, призначену до розгляду у судовому засіданні на «02» червня 2025 р. о 11:45 год. Призначено розгляд справи № 922/922/25 у судовому засіданні на "09" червня 2025 р. о 12:00 год. Попереджено, що дату та час проведення судового засідання може бути змінено, з урахуванням поточної обстановки у місті Харкові, про що учасників справи буде повідомлено додатково ухвалою суду.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.06.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на "16" червня 2025 р. о 11:30 год.

В призначене судове засідання 16.06.2025 учасники справи своїх представників не направили.

Відповідно до ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Водночас, суд звертає увагу на те, що явка сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а брати участь у судових засіданнях є правом учасників справи, що встановлено ст. 42 ГПК України.

Окрім того, матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій та надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог чи заперечень.

Разом з цим, за висновками суду у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого, суд дійшов висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами.

Отже, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

10.02.2022 між Акціонерним товариством «Харківобленерго» (далі Замовник, Позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЗАХІД-ЕНЕРГО-БУД» (далі Підрядник, Відповідач) був укладений Договір підряду (виконання робіт з реконструкції) №Ш2146 (далі Договір) предметом якого, відповідно до п. 1.1. є виконання Підрядником власними силами зі своїх матеріалів для Замовника наступних робіт: роботи з монтажу електричних систем в будівлях і спорудах (код ДКПП 43.21 Державний класифікатор продукції та послуг) "Реконструкція ТП-1318 (інв.№ 00610099/01), з встановленням трансформатора, з прокладанням ЛЕП 0,4 кВ для зовнішнього електропостачання об`єкта багатоквартирний житловий будинок за адресою: вул. Фесенківська, буд. 11/24, м. Харків (далі роботи з реконструкції).

Позивачем звернуто увагу, що Підрядником згідно даного Договору є ТОВ «ЗАХІД-ЕНЕРГО-БУД», місцезнаходження: вул. Кушнарьова Є.П., буд. 2, кв. 262, смт. Пісочин, Харківський район, Харківська область. Втім, відповідно до відомостей з ЄДР, отриманих через сервіс Liga 360, станом на 17.03.2025 змінено назву Відповідача на ТОВ СТРОНГ КЛИЛ та місцезнаходження на: вул. Кульженків Сім`ї, буд. 35, м. Київ, 04074.

Відповідно до п. 11.1 Договору він набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2022.

Відповідно до п. 3.1 ціна цього Договору є твердою та разом в ПДВ становить 2 022 962,16 грн.

Пунктом 4.1 Договору передбачено, що після підписання такого договору Замовник у 90-денний термін сплачує Підряднику аванс у розмірі 50 %, що складає 1 011 481, 08 грн. від загальної вартості договору на виконання робіт, придбання (постачання) необхідних матеріалів, виробів, обладнання.

Позивач належним чином виконав взяті на себе зобов`язання за Договором, а саме: на виконання умов Договору Позивач 18.02.2022 перерахував Відповідачу 1 011 481, 08 грн. авансу по Договору, що підтверджується відповідною випискою по особовому рахунку Позивача в АТ МЕГАБАНК від 18.02.2022 року.

Відповідно до п. 5.1 Договору строк (термін) виконання робіт передбачено календарним планом (графіком) виконання робіт та починає перебіг протягом 3 днів з дати набрання чинності Договору та отримання авансу або заявки від Замовника на виконання робіт. Підрядник зобов`язаний виконувати роботи у відповідні строки, що встановлені календарним планом (графіком) виконання робіт, який є додатком № 2 до Договору погодженим обома сторонами. Строк виконання робіт згідно календарного плану (графіку) становить 90 днів.

За приписами пп. 6.3.1 п. 6.3. Договору підрядник зобов`язаний забезпечити виконання робіт у строки, встановлені цим Договором.

З огляду на приписи п. 5.1. Договору, Відповідач повинен був розпочати роботи з реконструкції, 22.02.2022 та закінчити 22.05.2022. Однак, як вказує позивач, в порушення п. 5.1, пп. 6.3.1 п. 6.3. Договору, Відповідач взагалі не приступив до виконання робіт, передбачених Договором.

Відповідно до п. 5.17 Договору після закінчення робіт здійснюється здавання-приймання робіт відповідно до чинного порядку. Перелік документів, що оформлюються при здаванні об`єктів в експлуатацію, повинен відповідати передбаченому переліку, що встановлений будівельними нормами і правилами і стандартами. При підписанні актів виконаних робіт Підрядник передає Замовнику акти прихованих робіт, паспорти або сертифікати на матеріали та обладнання, виконавчі схеми та підтверджуючі документи з доставки (товарно-транспортні накладні, дорожні листи тощо) з урахуванням ДБН А.3.1-5-2016 та наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 08.11.2011 № 691. При здаванні об`єктів в експлуатацію Підрядник передає замовнику виконавчу геодезичну зйомку, яка має бути зареєстрована в Управлінні містобудування та архітектури.

Також, п. 8.1., п. 8.2. та п. 8.4. Договору передбачено, що Сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим Договором у разі виникнення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), які не існували під час укладання Договору та виникли поза волею Сторін. Форсмажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є випадки, передбачені ст. 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати в Україні. Сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим Договором унаслідок дії форсмажорних обставин (обставин непереборної сили), повинна негайно не пізніше ніж протягом 5 (п`яти) календарних днів з моменту їх виникнення повідомити про це іншу Сторону у письмовій формі. Доказом виникнення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та строку їх дії є Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видається Торгово-промисловою палатою України або регіональною торгово-промисловою палатою.

Позивач вказує, що Відповідач не скористався наданим п. 12.5. Договору правом на призупинення або розірвання Договору, крім того, не надав ані повідомлення про виникнення форсмажорних обставин, ані Сертифікату про форс-мажорні обставини, а тому Договір підряду діяв і зобов`язання за ним повинні були виконуватися у строки, визначені цим Договором.

Отже, як зазначає позивач, враховуючи, що Відповідач фактично взагалі не приступив до виконання робіт, у строки, визначені Договором (повинен був виконати роботи у строк до 22.05.2022) та відповідно порушив терміни виконання робіт понад 15 днів (станом на 14.03.2025 цей термін складає 773 дні) ним були порушені умови Договору, а саме: п. 5.1, п. 5.17, пп. 6.3.1 п. 6.3.

Відповідно до п. 7.1 Договору у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором Сторони несуть відповідальність, передбачену законодавством та цим Договором.

Позивач звернувся до Відповідача з листом про повернення у добровільному порядку авансу з урахуванням інфляційних втрат та штрафу у розмірі 20 % у строк до 31.01.2023 (лист № 04-16/276 від 18.01.2023). Однак вимога була залишена відповідачем без задоволення.

Таким чином, оскільки Відповідач не виконав роботи, які є предметом Договору, не повернув отриманий ним аванс з урахуванням індексу інфляції та не сплатив Замовнику штраф за Договором, Позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів з відповідним позовом, в якому просить стягнути з відповідача 1 962 315, 26 грн., що складається з: авансу 1 011 481, 08 грн., штрафу - 404 592, 43 грн, інфляційних втрат 482 061,20 грн та 3 % річних - 64 180, 55 грн..

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

За приписами ч. 1 та п. 2 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно зі ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно статей 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 599 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства; сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами; сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд.

Ст. 627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв діловою обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими, відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України).

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

В даному випадку, між Позивачем та Відповідачем було укладено договір підряду, який підпадає під правове регулювання норм ст. ст. 837- 891 ЦК України.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Частиною 1 ст. 846 ЦК України визначено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Приписами ч. 4 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно зі ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

В розумінні статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що на виконання умов Договору Позивач 18.02.2022 перерахував Відповідачу 1 011 481, 08 грн. авансу по Договору, що підтверджується відповідною випискою по особовому рахунку Позивача в АТ МЕГАБАНК від 18.02.2022 року.

З огляду на приписи п. 5.1. Договору, Відповідач повинен був розпочати роботи з реконструкції 22.02.2022 та закінчити 22.05.2022.

Однак, матеріали справи не містять доказів виконання відповідачем робіт, які є предметом договору. Акти приймання-передачі виконаних робіт сторонами не підписувалися.

Матеріалами справи підтверджено, що Позивач звернувся до Відповідача з листом про повернення у добровільному порядку авансу з урахуванням інфляційних втрат та штрафу у розмірі 20 % у строк до 31.01.2023 (лист № 04-16/276 від 18.01.2023).

Втім, вимоги позивача були залишені відповідачем не виконаними. Матеріали справи не містять доказів, які б свідчити про інше.

Доказів повернення суми авансу у розмірі 1 011 481, 08 грн відповідачем до суду також надано не було та матеріали справи не містять.

Разом з цим, факт невиконання відповідачем зобов`язання з виконання робіт є підставою для повернення суми авансу, який був сплачений в рахунок виконання цих робіт.

Таким чином, зважаючи на встановлені обставини та вимоги вищезазначених норм, а також враховуючи те, що відповідач в установленому Господарським процесуальним кодексом України порядку обставини, які повідомлені позивачем, не спростував, доказів виконання робіт за договором не надав, як і не надав доказів повернення суми авансу, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача суми авансу у розмірі 1 011 481, 08 грн. є обґрунтованими, підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами і підлягають задоволенню в повному обсязі.

Що стосується стягнення штрафу у розмірі 404 592, 43 грн, інфляційних втрат у розмірі 482 061,20 грн та 3 % річних у розмірі 64 180, 55 грн, суд зазначає наступне.

Згідно статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

За приписами частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Відповідно до норми права, яка визначена у ч. 2 ст. 883 ЦК України за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

За правилами ч. 4 ст. 631 ЦК України закінчення строку дії господарського договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Відповідно також до частини другої статті 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

При цьому, передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням інфляційних витрат на суму боргу та процентів річних виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки за порушення виконання зобов`язання.

Так, відповідно до п. 7.2 Договору у разі порушення терміну виконання робіт за цим Договором від 15 днів Підрядник сплачує Замовнику штраф у розмірі 10% від ціни Договору. У разі порушення терміну виконання робіт за цим Договором понад 15 днів Підрядник сплачує Замовнику штраф 20%, а у разі здійснення попередньої оплати Підрядник, крім сплати зазначеного штрафу, повертає Замовнику кошти з урахуванням індексу інфляції.

Погоджений сторонами у п. 7.2. Договору обов`язок Відповідача повернути невикористану частину авансу з урахуванням інфляційних нарахувань, є способом захисту майнових інтересів Замовника, який передав у розпорядження Підрядника грошові кошти. У цей період Замовник не має можливості впливати на розпорядження Підрядником грошовими коштами, переданими у складі авансового платежу. Водночас, у випадку невикористання Підрядником авансу Замовник фактично несе матеріальні втрати у вигляді знецінення грошових коштів у тій частині авансового платежу, яка так і не була освоєна Підрядником. І такі матеріальні втрати мають місце протягом усього строку користування грошовими коштами Підрядником, перерахованими у вигляді авансового платежу, однак, так і не використаними для виконання робіт, передбачених Договором підряду. Тобто, у зв`язку з тим, що Відповідачем порушені терміни виконання робіт понад 15 днів, у останнього, на 16 день порушення таких термінів, виникло грошове зобов`язання повернути Позивачу сплачений аванс з урахуванням індексу інфляції (тобто сплатити грошові кошти). Відповідно індекс інфляції нараховується на увесь час, протягом якого невикористана сума авансу була у розпорядженні Підрядника та не була ним використана, відповідно до умов Договору. Власне такий аванс був перерахований на рахунок Підрядника, відповідно до п. 4.1. Договору для виконання робіт, придбання (постачання) необхідних матеріалів, виробів, обладнання, з метою отримання бажаного результату за цим договором реконструкції електричних мереж. При цьому, такі роботи з лютого 2022 року і до цього часу Відповідачем взагалі не виконані, сплачений Позивачем аванс не повернутий, Позивачу не надано жодного акту приймання виконаних робіт і Відповідач до цього часу користується цими коштами, а враховуючи інфляційні процеси, що відбулися за цей період, Позивач зазнав матеріальних втрат від знецінення грошових коштів, якими користується Відповідач та які підлягають поверненню, відповідно до п. 7.2. Договору.

За підрахунками позивача, розмір індексу інфляції, передбачений п. 7.2 Договору, складає 482 061,20 грн (за період березень 2022 року лютий 2025 року).

Крім того, на підставі п. 7.2. Договору, позивачем нараховано відповідачу штраф в розмірі 20 відсотків від загальної ціни Договору, що становить 404 592, 43 грн, а також на підставі ст. 625 ЦК України нараховано 3% річних у сумі 64180,55 грн. (за період 01.02.2023 - 14.03.2025).

Перевіривши правомірність та правильність нарахування позивачем штрафу, 3% річних та інфляційних втрат, суд встановив, що вказані нарахування не суперечать вимогам чинного законодавства, умовам договору, нараховані арифметично вірно, з урахуванням чого, позовні вимоги про стягнення штрафу у розмірі 404 592, 43 грн, інфляційних втрат у розмірі 482 061,20 грн та 3 % річних у розмірі 64 180, 55 грн суд визнає обґрунтованими, доведеним матеріалами справи, не спростованими відповідачем та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними належними та допустимими доказами, не спростованими відповідачем та визнаються судом такими, що підлягають до задоволення у повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд керується п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судовий збір у розмірі 23547,78 грн. покладається на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю СТРОНГ КЛИЛ (; адреса: 04074, м. Київ, вул. Кульженків Сім`ї, буд. 35) на користь Акціонерного товариства "Харківобленерго" (, адреса: 61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 149) 1 962 315, 26 грн., що складається з: авансу 1 011 481, 08 грн., штрафу - 404 592, 43 грн, інфляційних втрат 482 061,20 грн та 3 % річних - 64 180, 55 грн.; витрати зі сплати судового збору у розмірі 23547,78 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Позивач: Акціонерне товариство "Харківобленерго" (, адреса: 61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 149).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю СТРОНГ КЛИЛ (; адреса: 04074, м. Київ, вул. Кульженків Сім`ї, буд. 35).

Повне рішення складено "26" червня 2025 р.

Суддя В.В. Усата

справа № 922/922/25