ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" червня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/1093/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шатернікова М.І.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги" (49001, м. Дніпро, вул. Січових стрільців, буд. 4Д; ідент. код 42086719)

до Закладу професійної (професійно-технічної) освіти "Харківський професійний коледж" (62472, Харківська обл., Харківський р-н, місто Мерефа, вул. Дніпровська, 207; ідент. код 02547783)

про стягнення 18621,87 грн

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Закладу професійної (професійно-технічної) освіти "Харківський професійний коледж" заборгованості у розмірі 18621,87 грн, з яких: 18573,02 грн - сума боргу за спожиту електричну енергію за грудень 2024 року; 48,85 грн - 3% річних. Позов обґрунтовано з посиланням на порушення відповідачем умов договору про постачання електричної енергії споживачу № 459Ха на умовах Комерційної пропозиції "Маркет з РК" від 09.01.2024 щодо своєчасного та повного проведення розрахунків за спожиту електричну енергію. Також позивач просить покласти на відповідача витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.04.2025 відкрито провадження у справі № 922/1093/25; постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін, за наявними в справі матеріалами; запропоновано відповідачу подати відзив на позов в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали; встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов; встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на позов.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду від 01.04.2025 року по справі № 922/1093/25 направлялась судом рекомендованим листом з повідомленнями про вручення (з відміткою судова повістка) на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Судова кореспонденція було вручена адресату 08.04.2025 року.

З урахуванням викладеного, судом виконано процесуальний обов`язок щодо повідомлення сторін про розгляду справи, а останні в розумінні вимог ст. 120, ст. 242 ГПК України вважаються такими, що належним чином повідомлені про такий розгляд.

Відповідач не скористався своїм правом щодо подання відзиву на позовну заяву в порядку та строк (до 23.04.2025 р.), встановлені ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.04.2025.

Враховуючи те, що під час розгляду справи судом було створено сторонам необхідні умови для доведення фактичних обставин справи, зокрема, було надано достатньо часу для реалізації кожним учасником спору своїх процесуальних прав, передбачених ст.ст. 42, 46 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті за наявними у справі документами.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Разом з цим, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

При цьому судом враховано, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Господарський суд Харківської області продовжує здійснювати правосуддя. Згідно з ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

Відповідно до Рекомендацій прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Наказом Голови Верховного Суду від 04.03.2022 також визначено, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Отже, виходячи з нормативних актів, які були прийняті, режим роботи кожного конкретного суду визначається окремо, з урахуванням ситуації, що склалась у регіоні, суд у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів, оперативно приймає рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ при цьому уникаючи надмірного формалізму.

Також Суд звертає увагу на те, що розумність строків розгляду справи судом є одним із основних засад (принципів) господарського судочинства (пункт 10 частини третьої статті 2 ГПК України).

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово вказував на необхідність дотримання принципу розумності тривалості провадження.

Так, у рішення "Вергельський проти України" ЄСПЛ вказав, що розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26 липня 2007 року; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08 грудня 2016 року).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У місті Харкові, де розташований Господарський суд Харківської області, постійно оголошуються повітряні тривоги, під час яких суддя та працівники апарату суду мають перебувати в укриттях з метою уникнення загрози життю та здоров`ю.

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).

Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал "повітряна тривога" та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

При цьому обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі №910/2116/21 (910/12050/21).

На підставі вищевикладеного, суд звертає увагу, що враховуючи наявність загрози, у зв`язку зі збройною агресією збоку РФ, на підставі чого введено в Україні воєнний стан, поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, постійні тривоги, які впливають на виготовлення процесуальних документів, наявної беззаперечної та відкритої інформації щодо постійних обстрілів міста Харкова та Харківської області, суд був вимушений вийти за межі граничного процесуального строку розгляду даної справи встановленого ст. 248 ГПК України, здійснивши її розгляд у розумний строк, застосувавши ст. 2, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 3 Конституції України та ст. 2, 11 ГПК України.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Як свідчать матеріали справи, 09.01.2024 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги" (позивач), як постачальником, та Закладом професійної (професійно-технічної) освіти "Харківський професійний коледж" (відповідач), як споживачем, укладено договір про закупівлю (постачання) електричної енергії № 459Ха на умовах Комерційної пропозиції «Маркет з РК» (далі за текстом договір; а. с. 7-15), за умовами якого постачальник продає електричну енергію (код за ДК 021:2015:09310000-5 Електрична енергія) як різновид товару для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору (п. 2.1).

Для проведення розрахунків позивачем було відкрито відповідачу особовий рахунок № 459Ха.

У відповідності до п.5.1. Договору споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком до цього Договору.

Відповідно до пункту 5.6. Договору розрахунковий період за цим договором зазначений у комерційній пропозиції та становить календарний місяць, і відповідає розрахунковому періоду за договором Споживача з оператором системи розподілу/передачі.

Відповідно до п. 4 Комерційної пропозиції (Додаток 2 до Договору) оплата електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії здійснюється споживачем один раз за фактичний обсяг спожитої електричної енергії, визначений за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого акту приймання передачі електричної енергії Споживачу, в якому зазначаються суми до сплати за спожиту електричну енергію.

Згідно п. 5 Комерційної пропозиції встановлено, що рахунок за спожиту електричну енергію надається Споживачу до 12 числа (включно) місяця, наступного за розрахунковим. Рахунок за спожиту електричну енергію має бути оплачений протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка. Рахунки на оплату надаються Споживачу у відповідних структурних підрозділах Постачальника, або направляються через систему електронного документообігу у разі укладання відповідної додаткової угоди до Договору (абз. 2 п. 5 Комерційної пропозиції). В разі неотримання Споживачем рахунків у відповідних структурних підрозділах за відсутності укладеної додаткової угоди щодо електронного документообігу, Постачальник направляє рахунки Споживачу поштовим зв`язком. У такому випадку рахунки вважаються отриманими Споживачем з дня їх відправлення (абз. 3 п. 5 Комерційної пропозиції).

Пунктом 13.1 договору передбачено, що строк (термін) постачання електричної енергії: до 31 грудня 2024 року, але у будь-якому разі до моменту припинення фактичного постачання електричної енергії та зміни постачальника електричної енергії згідно з порядком, встановленим ПРРЕЕ.

Договір набуває чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31.12.2024, а в частині розрахунків - до їх повного виконання.

В подальшому, між сторонами було укладено низку додаткових угод, зокрема додатковою угодою № 14 від 31.12.2024 сторонами внесено зміни до умов Договору № 459Ха про наступне:

1. Сторони погодили, що для остаточних розрахунків за розрахунковий період грудень 2024 р. застосовується середньозважена ціна на електроенергію на ринку "на добу наперед", що оприлюднена на сайті Оператора ринку https://www.oree.com.ua/ за результатами торгів у грудні 2024 р. за період з 01.12.2024 р. по 04.12.2024. та становить 6,34681 грн/кВт*год (без ПДВ).

2. Внести зміни до Договору та додатків до Договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції:

"Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію:...,зокрема, у грудні 2024 р. за ціною що становить 8.76417 грн/кВт*год (без ПДВ)".

3. Викласти п. 5.1 договору у наступній редакції: "Ціна договору згідно з обсягами державного бюджетного фінансування становить 1 299 889,09 грн (з урахуванням ПДВ)".

На підставі п. 6.2 договору споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього договору згідно з умовами цього договору.

За змістом п. 7.2 договору постачальник зобов`язується нараховувати і виставляти рахунки споживачу за поставлену електричну енергію відповідно до вимог та у порядку, передбачених ПРРЕЕ та цим договором.

Як свідчать матеріали справи, в грудні 2024 року позивач на виконання умов договору здійснив поставку на користь відповідача електроенергії обсягом 1766 кВт*год.

Зазначені обставини підтверджуються актом прийняття - передавання товарної продукції (електроенергії), довідковою від АТ "Харківобленерго" про обсяги фактичного споживання електричної енергії за грудень 2024 (а. с. 18-19).

Згідно п. 4.13. Правил для здійснення розрахунків за фактично спожиту електричну енергію електропостачальник має сформувати та виставити споживачу платіжний документ у паперовій формі.

На підставі отриманих даних про спожиті відповідачем обсяги електричної енергії позивачем сформовано та виставлено рахунок № 459Ха за грудень 2024 від 25.12.2024 (а. с. 20-23) на суму 18 573,03 грн, в якому вказано кінцеву дату сплати - 16.01.2025 року та який було направлено на юридичну адресу відповідача 01.01.2025, що підтверджується поштовим реєстром та трекінгом відправлення.

Однак, відповідач у встановлений договором строк не оплатив зазначений рахунок.

З метою досудового врегулювання спору позивач надіслав на адресу відповідача претензію № 24/813 від 21.01.2025 (а. с. 24-25) з вимогою про погашення існуючої заборгованості, однак, претензія залишена без відповіді, а викладені у ній вимоги без задоволення.

Обставини щодо стягнення боргу за спожиту електричну енергії в сумі 18573,02 грн стали підставами для звернення позивача до суду з позовом у даній справі.

Крім того, у зв`язку з простроченням відповідачем виконання зобов`язань, позивачем на підставі умов договору та відповідних вимог чинного законодавства України, нараховано до стягнення з відповідача 48,85 грн 3% річних за період прострочення з 28.01.2025 по 28.02.2025.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до положень ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За умовами ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

У даному випадку, матеріалами справи підтверджується факт належного виконання позивачем умов договору щодо поставки електричної енергії відповідачу в грудні 2024 року, та факт порушення відповідачем умов договору щодо своєчасної та повної оплати виставленого позивачем рахунку за вказаний період.

Обсяг спожитої відповідачем електроенергії підтверджується довідкою фактичних обсягів електричної енергії по споживачу електропостачальника Товариства з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги" () наданою оператором системи розподілу АТ "Харківобленерго" () від 18.02.2025. З даної довідки вбачається, що відповідачем спожито електроенергію у грудні 2024 року обсягом 1766 кВт*год.

З огляду на вказані показники, позивачем здійснено розрахунок заборгованості та 08.01.2025 засобами поштового зв`язку направлено на адресу відповідача акт приймання-передачі електроенергії та рахунок за грудень 2024 на суму 18 573,02 грн. Відповідно до умов договору строк сплати рахунка протягом 10 днів з моменту його отримання. Однак, доказів сплати зазначеного рахунка матеріали справи не містять та відповідачем суду не надані.

Таким чином, факт наявності у відповідача перед позивачем заборгованості за договором за поставлену у грудні 2024 року електричну енергію на суму 18 573,02 грн підтверджується матеріалами справи та відповідачем жодним чином не спростовано. Строк виконання відповідачем своїх зобов`язань зі сплати цієї заборгованості є таким, що настав.

Оскільки відповідач не надав суду доказів сплати цієї заборгованості, суд за наслідками розгляду справи приходить до висновку про задоволення позову в зазначеній частині вимог та стягнення з відповідача на користь позивача 18 573,02 грн заборгованості за електричну енергію.

Щодо позову в частині стягнення 3% річних, суд зазначає.

Стаття 610 ЦК України вказує на те, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Факт прострочення відповідачем виконання своїх зобов`язань щодо сплати заборгованості за спожиту електроенергію у грудні 2024 року підтверджується матеріалами справи, та відповідачем жодним чином не спростовується. Зазначене надає позивачу право на нарахування 3% річних за таке прострочення.

У даному випадку, за допущене прострочення оплати позивачем нараховано до стягнення з відповідача 48,85 грн 3% річних за період прострочення з 28.01.2025 по 28.02.2025.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок 3% річних, суд констатує, що його здійснено арифметично вірно.

За таких обставин, заявлений позов у цій частині також підлягає задоволенню, а з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 48,85 грн 3% річних за період прострочення з 28.01.2025 по 28.02.2025 за прострочення оплати спожитої у грудні 2024 року електричної енергії.

Крім того, з урахуванням вимог ст. 123, 126, 129 ГПК України, за наслідками розгляду справи з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2422,40 грн.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-80, 123, 126, 129, 232-233, 237-238, 240-241 ГПК України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Закладу професійної (професійно-технічної) освіти "Харківський професійний коледж" (62472, Харківська обл., Харківський р-н, місто Мерефа, вул. Дніпровська, 207; ідент. код 02547783) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги" (49001, м. Дніпро, вул. Січових стрільців, буд. 4Д; ідент. код 42086719) 18573,02 грн основного боргу, 48,85 грн 3% річних та 2422,40 грн судового збору сплаченого при подачі позову.

3. Видати наказ після набранням рішення законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ст. 241 ГПК України).

Відповідно до ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне рішення складено "30" червня 2025 р.

Суддя М.І. Шатерніков